Příspěvek k seznání třetihorního iitvaru na Rakovnickn. 5 



pana prof . Slavíka pocházejí bucT z pásma komárovskélio 

 nebo spíše z porfyrů pásma krivoklátsko-rok^^-canskélio. Odtud 

 také zajisté jsou ony chalcedony, které nalezeny byly na Ši- 

 beničním vrchu a na polích mezi Olešnou a Chrášťany. Na 

 severním svahu B e n d o v k y při silnici k Lišanům těžil 

 se bělošedý až bílý jíl (asi 370 m n. m.), který jest pravdě- 

 podobně zbytkem nějakého mladšího; útvaru, o čemž svědci 

 pevné konkrece kaolinu a nad to i skrovná ohnivzdornost. 

 (Čím starší jíly, tím více vzdorují ohni, poněvadž obsahují 

 málo tavidel: alkalií a pod.) Jíl dobývá se tu a odváží do to- 

 várny na zboží šamotové. Ačkoli tu bylo častěji pátráno po 

 otiscích, přece nijaké nebyly nalezeny. Profil, sdělený býva- 

 lým majetníkem, je tento: Ve hloubce asi 7 ni pod písčitým 

 jílem, promíšeným oblásky bílých křemenů, leží třímetrová 

 vrstva jemného bílého jílu, který se tu právě dobýval, pod ní 

 . »dno«, utvořené asi SOcentimetroVou vrstvou rezitého písku 

 a plotnami železitých pískovců. Když prorazili »dno«, přišli 

 asi na 4 m jemného bílého písku, v němž na spodu jsou bal- 

 vany křemencové a slepencové. Podloží tvoří červené pískovce 

 permokarbonské. Západně od hlinišť v polích bývá často vi- 

 děti křemencové balvany a železité pískovce. (Viz profil čís. 1.) 



Poblíže sochy sv. Antonína (383 w n. m.) kopával 

 se žlutý písek, v němž nalezeny byly balvany křemencův a 

 hrubozrnných slepenců (se tmelem křemitým) na povrchu 

 důlkované,, 'slelpence železité s kousky opukyi, tedy mladší 

 nežli křídové; rovněž byly zde nalezeny oblásky porfyrův a 

 značně omleté kusy araukaritův. 



Poněkud západně odtud nalezeny 'byly ve dvou 

 štěrkovnách mimo horniny;, které při^cházejí na předešlém 

 místě, ještě zvláštní limonitické konkrece (m o r f o 1 i t h y), 

 vyplněné uvnitř jemným žlutavým pískem, který snadno se 

 vysýpá, když útvary tyto přerazíme. 



Nad Lišanským potokem zdvihá se návrši Hlaváčo- 

 va, které jest poněkud vyšší než Bendovka. Vršek tento za- 

 číná u továrny na zboží šamotové, kde dříve bývaly kameno- 

 uhclné doh^ společnosti Moravie se známými brousky, t. j. 

 šedavými lupky, obsahujícími krásné Noeggerathie a otisky 

 pavouků. Když nedávno továrnu rozšiřovali, museli odkopati 

 asi 20 m vysokou stráň a tu shledáno, že na tvrdé šedavé 



