Kritická studie o Dianthus arenarius L. 5 



L.; Cop.'-: Jasione montana L., Helichrysum arenarium DC; 

 Cop}: Agrostis vulgaris With.. A. canina L., Festuca ovina 

 subvar. genuina Hackel, F. o. subvar. firmula Hackel, F. 

 sulcata subvar. hispida Hackel, Rumex acetosella L , Sednm 

 acre L., Armeria vulgaris Willd., Thymus praecox Opiz, Th. 

 Lowyanus f. stenophyllus Opiz, Carlina vulgaris L.; 8p.: 

 Viola arenaria DC, V. canina L., Potentilla arenaria f. ter- 

 nata Čelak., Thymus Kosteleckyanus Opiz, Filago montana 

 L., Artemisia campestris L.; Sol.: Teesdalia nudieaulis E. 

 B. et c. 



Kromě uvedených rostlin, jež více méně vyskytují se 

 v různých typech vřesovin, nalezneme na diluvialních štěrcích 

 Klenečských strání ještě několik zástupců flory s t e p n í, 

 jako na př.: Sedům reflexům L., Seseli hippomarathrum L., 

 Phleum Boehmeri Wib., Veronica spicata a. vulgaris Koch 

 a velmi zřídka Trifolium Darviflorum Ehrh. 



Klenečské stráně jsou z největší části holé; jen tu a tam 

 jsou drobná křoviska, tvořená jednak stromky jehličnatými 

 (Pinus silvestris L., Larix decidua Milí., Picea vulgaris Link, 

 Abies alba Milí.), jednak akátem, jejž bez rozmyslu vysazují 

 na všecky stráně a svahy, a jímž zničili již několik pěkných 

 lokalit vegetace stepní. Mezi akátem a jehličnatými stromky 

 tu a tam roste divoká jabloň, obyčejná třešeň a některé 

 šípky. 



Ve stínu křovin bují mezi trávou statné exempláře Ver- 

 basciim phoeniceum L., k němuž druží se neočekávaný host 

 výslunných strání opukových — Centaurea axillaris Willd., 

 svorně rostouc s Platanthera bifolia Rchb. a Calluna vulgaris 

 HuU. Také Potentilla reptansL., Thymus Lowyanus f. brachy- 

 phyllus Opiz, Ajuga reptans L. et c. přispívají ku pestrosti 

 koberce stinných míst na Klenečských stráních. 



Zajímavé stráně, jak je spatřujeme u Klence, vroubily 

 svého času v stejné formě tok Čepele od Vražkova až ku 

 Klenci. Ale ruka lidská změnila na četných místech tak 

 silně jejich charakter, že dnes nalezneme toliko nepatrné 

 trosky dřívější vegetace, chatrné zbytky krásných formací. 

 U Klence zůstaly svahy trochu nepovšimnuty, ale od Loren- 

 zova mlýna dále, téměř až ku Vražkovu, jsou úplně zbaveny 



