o přímé jodometrii vyššícli kysličníků olova. 



zejíce z modifikace jedním z nás popsané (Věstník král. české 

 spol. nauk 1908, str. 10.) a pátrajíce po způsobu, kterým by 

 bylo možno methodami přímými jodometrickými dospěti ku 

 výsledkům pravdě nejbližším. 



Část experimentálná. 



Všechny modifikace přímé jodometrie vyšších kysliční- 

 ků olova založeny jsou na účinku jodidu draselnatého v kyse- 

 lém prostředí. Tu vylučuje se jod, kdežto olovo váže se na 

 uvolněnou jodovodíkovou kyselinu a skýtá žlutý jodid olovna- 

 tý, který svojí barvou znemožňuje nález konce titrace. Z té 

 příčiny přidal již Diehl octan ammonatý, aby uvedl jodid 

 olovnatý do roztoku. Z následujícího přehledu patrný jsou 

 různé obměny přímé titrace jodometrické: 



Autor 



Odvážená 

 látka 



Množství 



jodidu 



draselnatého 



Množství 



kyseliny 

 octové 



Přidáno 

 octanu 



Zředění 



Diehl 



Topf 

 Treadwell 



Reinsch 



Marchese 

 Beck 

 Milbauer 

 Dletheorie 



0-2— 0-3g 

 látky 



5 g PbO. 



O-ó g 

 PbO^ 



2-5 g 



1 g PbO, 



IgPbaO, 

 0-5 g 

 PbO, 



SgPbaO, 



0-5 g 

 PbaO, 



na 0*2 g 

 PbO, 



»dostatečné 

 množství* 



12 g 

 1-2 g 



6 g 



2-5 g: 

 3-5 g 



8 g NaJ 



0-5 g KJ 



0-277 g KJ 



»dostatečné 

 množství* 



100«/oní 



»aus freier 

 Hand« 



5 cc 5Voiií 



25 cc 30«/oiií 



2 CC lOOVoiií 

 6 cc lOOVoiií 



10 cc 50«/oni 

 5 cc 100«/oní 

 0-20 g: 



konc. roz- 

 tok octanu 

 ammona- 

 tého 



90 neb 120 g 



octanu sod 



natého 



10 g » » 

 60 g » » 



30 g 

 90 g 



» » 

 » » 



120 g » 

 10 g » 



Neudáno 



250— 500 cc 

 25 cc 



100 cc zře 

 dínaSOOcc 



100 cc 

 450 cc 



zředí na 

 500 cc 



as 105 cc 



Titraci prováděli Diehl, Chwala a Colle a Beck 

 v nádobkách uzavřených, Treadwell a Liebig v baňkách 



