150 



(1902), llaalland (1862), Schmedes (1878), Lindemann 

 (1883—1886, 1888, 1891) og Jørgensen (1892) betegner Epi- 

 demierne som Influenza-Epidemier. Ogsaa Prof. Carl Lange 

 («Bemærkninger om Grønlands Sygdomsforhold») betegner Epide- 

 mierne som fuldkommen vel karakteriserede Influenza-Epidemier. 



Epidemierne viser sig vistnok sjældnere samtidig paa et 

 større Antal beboede Pladser, men synes hyppigst at begynde 

 paa en bestemt Plads, hvorfra de da vandrer videre fra Plads 

 til Plads. Paa denne Maade kan Epidemierne gennemvandre 

 store Strækninger af Kystlandet i sydlig eller nordlig Retning, 

 undertiden et Hundrede Mile eller mere, efterhaanden angri- 

 bende Boplads efter Boplads, hvor de kommer frem. Efter 

 Lægeberetningerne og egne Iagttagelser i Landet skal anføres 

 følgende Exempler til Belysning heraf: 



I 1867 begyndte den epidemiske Katarrh at vise sig ved 

 Holstensborg i Slutningen af Maj og bredte sig herfra gradevis 

 ned ad Kysten i sydlig Retning. I Juni og Juli rasede den i 

 Godthaab og Fiskernæsset Distrikter, bredte sig videre til 

 Frederikshaab og (med en Konebaad) til Juhanehaab Distrikt, 

 hvortil den kom i Begyndelsen af August og bredte sig efter- 

 haanden lige til Landets Sydspids og om til de sydligste Pladser 

 paa Østkysten (i Løbet afj nogle Uger udbredte Sygdommen sig 

 alene i Julianehaab Distrikt i en Længde af ca. 60 Mil). 



1 1860 gennemvandrede en ondartet katarrhalsk Epidemi 

 hele Juhanehaab Distrikt nordfra sydefter, saaledes at Sygdom- 

 men optraadte i Slutningen af August i Norddistriktet, i Be- 

 gyndelsen af September ved Kolonien og Omegn, noget senere 

 ved Lichtenau og Nanortalik og i Begyndelsen af Oktober ved 

 Frederiksdal (Prosch). 



I 1861 viste sig ved Holstensborg i de første Dage af Juni 

 en ondartet katarrhalsk Epidemi, kompliceret med Brystbetæn- 

 delser, varende til ca. 1ste Juli. I Juli grasserede ved Sukker- 

 toppen og Godthaab Forkølelsessygdomme («grønlandsk Snue»), 



