161 



hænger den af de syge (catarrhalsk afficerede) Lunger exspire- 

 rede Luft.» — En Baad bragte Sygdommen fra Godthaab til 

 Sukkertoppen. 



Aage Ibsen, Godthaab, anfører om en Forkølelses-Epidemi 

 ved Godthaab i Juli 1881: «Man formodede, at Smitten var 

 tilført Kolonien af de Kajakposter, der i Begyndelsen af Juli 

 ankom Syd fra, fra Frederikshaab, hvor samme Sygdom for- 

 taltes at herske.» I Beretningen for 1883 — 84 anfører Ibsen 

 blandt Influenza-Epidemiernes Symptomer: overordenhg Smit- 

 somhed. — Holger Kiær, Nord-Grønland, meddeler i Beret- 

 ningen for 1889 — 90, at Sygdommen først optraadte paa en 

 bestemt Lokalitet, repræsenterende 3 Bopladser, «efter at en 

 tilrejsende Syg havde opholdt sig en kort Tid paa de to Pladser, 

 og for den tredies Vedkommende efter at en Beboer derfra 

 havde besøgt de andre Pladser. Sygdommen optraadte da 

 regelmæssig 4 Dage efter, at Berøring med de Syge havde 

 fundet Sted.» — I Beretningen for 1891 meddeler Kiær, at en 

 Influenza-Epidemi i Upernivik Distrikt forplantedes til Prøven 

 efter en Forbindelse med Hovedpladsen upernivik (Slædepost 

 med Breve fra udenlandske Hvalfangerskibe). I Beretningen 

 for 1894 antager Kiær det for ikke usandsynUgt, «at den paa 

 den Tid af Aaret» (o: sidste Kvartal) «næsten overalt standsede 

 Konflux mellem de enkelte beboede Pladser i høj Grad har 

 modvirket Omsiggriben af Sygeligheden.» — M.Hastrup («Bi- 

 drag til Nord-Grønlands Nosografi») anfører om Influenzaen 

 bl. a.: «Dens udbredelse sker efter Alles Angivelse ved Smitte.» 

 — Heller ikke Prof. Lange drager Sygdommens Smitsomhed 

 i Tvivl. 



Kaptajn J. A. D. Jensen skriver bl. a. i sin Indberetning 

 om Expeditionen til Holstensborg og Egedesminde Distrikter i 

 Sommeren 1879: «I hele Nord-Grønland herskede i Aar en 

 Forkølelsesfeber, der er meget almindelig i Grønland, dog var 

 den ikke meget dødelig. Vor Besætning var, saalænge vi ikke 

 kom i Berøring med Nogen, fri for den, men den 24. Juni 

 xxxm. 12 



