208 



Omstændighed nævnes ogsaa i Poul Egede: Efterretninger 

 om Grønland 1721 — 1788, Side 179: En Angekok fandt ham 

 sengeliggende af Brystsvaghed). 



Niels Egede («Tredie Continuation af Relationerne» 1739 

 — 1743) skriver den 13de Maj 1740: «Den 13de kom jeg hjem 

 og havde imidlertid lidt meget ondt der til med havde jeg og 

 stærk Bryste-Syge.» 



Den 20de April 1742 skriver han: «I disse Dage begyndtes 

 en stærk Bryst-Svaghed iblandt os, saa at jeg, som har haft 

 gammel Svaghed i Hovedet« (af et Hagl Egede engang havde 

 faaet skudt ind her) «og for Brystet tilforn, af ulykkelige Hæn- 

 delser, som mig var vederfaret, var nu saa ganske miserabel, 

 at jeg ingen Vej kunde komme.» — Den 1ste Maj var han 

 bedre og rejste ud. 



Maj 1742: «Den 10de rejste jeg hjem til Kolonien igjen, 

 Grønlænderne ere og meget plaget af Brøst-Svaghed og Blod- 

 gang, saa mange af dem døer; jeg blev ogsaa tillige befengt af 

 dem, idet jeg maatte daglig være hos dem . . .<• 



Købmand Lars Da I ag er («Grønlandske Relationer», Kbhvn. 

 1752) udtaler: «Bryst-Svaghed og Sting ere fornemmelig de Svag- 

 heder, som bringer Grønlænderne i Graven , . .». «Snue ere 

 de idelig plaget af, som kommer af deres Skødesløshed, da de 

 fra den stærke Varme i Huset eller Teltet løbe nøgne uden fore, 

 at forrette et eller andet.» 



David C ranz («Historie von Grönland», Barby und Leipzig. 

 1770) udtaler: «Von kaiten und hitzigen Fiebern wissen sie 

 nichts. Wenn sie aber das Seitenstechen oder vielmehr Brust- 

 stecken bekommen, welches oft vom versessenen Schleim ver- 

 ursacht wird, so spüren sie Anfangs ein Schaudern und bekommen 

 dann etwas Hitze , die beständig mit heftiger Bewegung und 

 Stechen in der Brust anhält. Dieses ist ihre gemeinste Krank- 

 heit ; sie macht auch kurze Arbeit, und ist oft anstekkend.» 



Aarsagen til denne og andre Sygdomme søger С ranz i 

 Grønlændernes uordenlige og uregelmæssige Levemaade (fra 



