223 



dommen. Den tog til med Hurtighed. Døden indtraadte under- 

 tiden meget hurtigt.» 16 døde ved selve Kolonien, 31 ved 

 udstederne. Det var særlig ældre Folk, der døde. Undersø- 

 gelsen viste, at der hos de fleste var indtraadt plastisk Exsudat. 

 «Ogsaa under disse Syge vare flere, som led af Lungetuberkler, 

 og disse vare nogle af de første, som døde. Epidemien be- 

 gyndte omtrent di 1ste Juni og endte d. 1ste Juli d. А.ч (1861). 



«I den samme Tid, hvor Epidemien i Holstensborg Distrikt 

 herskede, grasserede ved Sukkertoppen og Godthaab Forkølelses- 

 Symptomer, som man her gærne kalde «grønlandsk Snue«. 

 Den bestaar i lette catarrhalske Affektioner, dannet i Bronchierne 

 som i Tonsillerne og Næsen. Særdeles er Næseshmhinden ca- 

 tarrhalsk afficeret. Mathed i Lemmerne, Appetitløshed og Lyst 

 til at sove følger gærne med. Disse Forkølelses-Symptomer 

 gik dog snart over, og er Sundhedstilstanden for Øjeblikket 

 overalt god.» 



1861. 



Pfaff, Nord-Grønland: «Ved Egedesmindes Sydsteder her- 

 skede i September iMaaned en udbredt catarrhalsk Affektion, 

 der ved enkelte Pladser gik over til Pneumoni, saaledes ved 

 Ildstedet Aito, hvor jeg i længere Tid opholdt mig, indtil Syg- 

 dommen begyndte at tage af.» Grønlænderne formente, at 

 Sygdommen var bleven bragt til dem ved Landsmænd fra Kolo- 

 nien Holstensborg. «Med Undtagelse af et Hus ved Aito, hvor 

 Befolkningen ikke alene var syge, men tillige Klædedragten i 

 høj Grad ussel, befandt de andre Tilrejste sig vel» . . . «Her ved 

 Stedet har Sundhedstilstanden været ret god; dog har Øjensyg- 

 domme og Catarrher været temmelig fremherskende uden dog 

 at være af foruroligende Karakter« . . . 



I Stender's Medicinalberetning for Godthaab Distrikt for 

 Kalenderaaret 1861 betegnes den i Indberetningen for Ve 60 — 

 ^7 61 omtalte «Pleuritis-Epidemi» i Holstensborg Distrikt som 

 en «Epidemi af Pleuro-Pneumoni.» — En Europæer behandle- 

 ledes for «Cartarrhus bronchialis et laryngicus« ; helbredet. 



