4 V. Cenék Zahálka: 



mitého vápence h a temeno pásma tohoto liší se svými písčitými sliny 

 velice od slinitých jílů pásma IX. V Polomených Horách zakončuje 

 se pásmo VIII. kvádrovým pískovcem (Prvý Kokořínský kvádr). Také 

 témě pásma IX. lze přesně vymeziti pomocí vrstvy Xa, glaukonitického 

 vápnitého slinu, obsahující též význačné zkameněliny glaukonitické. 



Z uvedených příkladů je viděti, že jest dosti charakteristických 

 vrstev v našem útvaru křídovém, které mají takové rozšíření plošné, 

 že se dá tří bodů temene jejich použíti ku řešení naší úlohy. 



Budtež body a, b, c (viz přiložený obrázek) tři body temene 

 některého pásma, jehož směr a sklon určiti se má za okolností na 

 počátku tohoto článku uvedených. Výšku jejich nadmořskou byli by- 

 chom ustanovili takto: 



u bodu a 310 m 



. b 321 „ 



„ Cm..... OD'±'0 „ 



Přenesme tyto tři body z mapy většího měřítka ku př. 1 : 25000 

 na papír tak, aby trojúhelník ahc zaujímal ku přirejsovauým světo- 

 vým stranám ZV., SJ., touž polohu jako na mapě. Sklon (rr hlavní 

 spád v deskriptivní geometrii) jest Ivolmý hu stope na vodorovné prů- 

 mětně aneb ku hlavní přímce (ku přímce ležící v rovině ahc a rovno- 

 běžné s průmětnou). Poněvadž má bod h výšku nadmořskou 321 m, 

 vyhledejme na straně ac bod d, který má též výšku nadmořskou 

 321 m ^). d^^ jest průmětem hlavní přímky a přímka k ní kolmá cji^ 

 zobrazuje nám směr sJdonu. V tomto případě byl by sklon JZ. Prů- 

 mět přímky hlavní b-^d^ znázorňuje nám směr vrstevmj. Přenesem-li 

 jej rovnoběžně do mjW,, shledáváme, že směr vrstevný míří ku SZ. 

 (20 h 2'' čili 302" ku SZ.). Nyní se jedná ještě o velikost sklonu. Tu 

 stanovíme správně na minuty z trojúhelníka pravoúhlého h^c^c^ jehož 

 jedna odvěsna jest \cy, kterou na obrazci máme, druhá odvěsna <7,c 

 (na obrazci se nevyskytující) obnáší 13'5 m (334*5 m — 321 m). Od- 

 věsna \c^ obnáší dle měřítka mapy 1 : 25000 . . 1080 m. Nazveme-li 

 úhel sklonu c, tak jest 



13-5 

 *^'^ = -1080 



log tg a — log 13-5 — log 1080 



log tgG = 8-09691 — 10 

 — 42'48". 



^) Za tou příčinou rozdělen průmět přímky ac, a^c, na 24-5 dílů užitím 

 rúzuobéžky «/ a na 11. dílku od a^ nalézá se průmět bodu d majícího výšku 

 nadmořskou 321 m. 



