XII. 



Pásmo ÍX. 



útvaru křídového mezi Choeebuzy a Vidímí 



Y Polomených horách. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Eoudnici. 



S ohr 5S. a 50. na 2 tah. a s 3 ohr. v textu. 



(Předložeuo dne 6. března 1896.) 



Rozpoznání vrstev pásma IX. útvaru křídového v okolí Cho- 

 cebuz spůsobilo obtíže na počátku našich stratigraíických studií 

 v okoli Piipu. Neboť v Bechlíně a jinde u Roudnice, to jest po levé 

 stráni Polabského údolí, mělo pásmo IX. slinité jíly a jen v nejvyšší 

 části byly písčité sliny. Mocnost jeho obnášela 10 m. Však v pro- 

 tější stráni Polabské nad Štětím je pásmo ÍX. petrograficky i pa- 

 laeontologicky velice změněné, ač přímá vzdálenost od Bechlína k nej- 

 bližšímu nalezišti protější Polabské stráně pod vrchem Ostrým jen 

 7 lim obnáší. Zde u Mariánské kaple, ^) při cestě ze Stračí do 

 Brocna (obr. 58.), vyskytují se nad pásmem VIII. též slinité jíly 

 pásma IX., ale v malé poměrně mocnosti, nad těmito jíly vypliiují 

 pak pásmo IX. pevnější lavice písčitého slinu, z nichž mnohé obsa- 

 hují hrubá křemenná zrna. U samé Mariánské kaple, kde vyšší vrstvy 

 pásma IX. chybí, obnáší mocnost zachovalých vrstev asi 14 m. Vyšších 

 písčitějších vrstev stopy nalezneme mezi Mariánskou kaplí (264 m 

 n. m.) a čedičovou kupou Ostrého (280 m n, m.), která jen 800 ni 

 na západ od kaple se vypíná. V čedičovém lomu Ostrého nalézáme 

 již patro pásma IX, — vápnité sliny pásma X.^j Celou mocnost 



1) Pásmo IX. Str. 8. a 9. V Roudnici 1894. 



-) O vrstvách tohoto pásma X., které ve styku s čedičovou drobou a če- 

 dičem Včilně jsou změněné a zprohfbané, zmínili jsme se již v práci své: Pásmo 

 X. str. 26. YěstmTí Král. Čes. Spol. Nauk 1894. Pohled na lom vyobrazen je 

 T tomto textu na obr. 1. a 2. 



Tř. mathematicko-pfírodovědecká. 1896. 1 



