2 XII. Čeněk Zahálka: 



pásma IX. u vrchu Ostrého nemůžeme přesně udati, ale vzhledem 

 k tomu, že pásmo IX. počíná tu ve výši asi 250 m n. m., a že 

 ještě nad 270 m. n. m. jsou stopy rozpadlých velmi písčitých slinu, 



/ 



^6r / 



Obr. 1. v textu. 



/ 606- 



Průřez čedičovým lomem na vrcholu Ostrého od severu 

 k jihu 8 pohledem na témě Ostrého. 



1 . /. fr .V. 



Ohr ^ 



Obr. 2. Y textu. Pohled na severní stěnu lomu od západu k východu. 



č= čedičová droba obsahující pevnější kusy čediče, obyčejně ve tvaru 

 kulovitém. Pevné kusy čediče černého vybírány v lomu k dobývání štěrku 

 na silnice. Také vedlejší nejvyšší vrchol Ostrého složen je z téže droby 

 a čediče. V drobě vyskytují se krystalky augitu a sloupky biotitu makro- 

 skopicky. Droba velmi snadno větrá, s ■=. vápnitý slin pásma X, Blízko 

 ornice je zachovalý, vlhký, barvy modravé, čím blíže k čedičové drobě, 

 tím více je proměněn. U samé droby jest vrstva vápnitého slinu jy pro- 

 měněna v pevný a tvrdý porcelanit v mocnosti 20 cm. Při východní straně 

 lomu (obr. 2.) jdou pevnější lavice porcelanitu také výše. Slin jest ná- 

 sledkem vyvření čediče zprohýbán. V čedičové drobě objevují se též 

 proměněné kusy hrubozrnného písčitého slinu bezpochyby z pásma IX. 

 Je utvrdlý, namodralý, nepatrně v kyselině vře. o =: ornice čedičová 

 s kusy čediče. Mocnost vápnitého slinu je 2 až 3 m. Mocnost ornice 1"5 m. 



lze souditi, že má pásmo IX. u Ostrého více než 20 m mocnosti. 

 Pásmo IX. se nejen petrograficky změnilo od Bechlína k Ostrému 

 nad Štětí, ale ono se i v mocnosti své více než zdvojnásobilo. Tyto 



