Pásmo IX. útvaru křídového mezi Chocebuzy a Vidímí. 3 



změny pásma IX. stupňují se však ještě dále ve směru severový- 

 chodním do Polomených hor tak, že o 2 hm dále od Ostrého, ve 

 stráních Chocebuzských a zvláště Brocenských (obr. 58.), nemá již 

 pásmo IX. ani v nejhlubších místech slinitých jílů, nýbrž písčité 

 sliny, které chovají již i hrubší zrna křemenná. V týchž stráních 

 obsahuje prostřední poloha pásma IX. velmi písčité sliny jemné neb 

 hrubozrnné s tvrdými lavicemi křemitých vápenců; v nejvyšší poloze 

 pak má pásmo IX. ony karakteristické glaukonitické pískovce kvá- 

 drové zakončené nejvýše deskovitými pískovci bryozoickými, při po- 

 vrchu v rezavý písek rozpadlé, jako v Eepínském, Jeníchovském a 

 Kokořínském podolí. Také na mocnosti pásmu IX. přibylo velice, 

 neboť u Brocna obnáší již mocnost přes 40 m\ 



Popisovavše v předchozích svých studiích jednotlivá pásma kří- 

 dového útvaru z Řipské vysočiny do Polomených hor, obešli jsme 

 úmyslně západní část nám bližších Polomených hor, totiž krajinu 

 mezi Ouštěkem a Vidímí a zabočili raději obloukem od Štětí přes 

 Mělník do Kokoříuska, poněvadž z Kokořínska přes Vidímsko do zá- 

 padní části Polomených hor, tedy i do Chocebuzského okolí lze 

 pásmo IX. útvaru křídového s ponenáhlými změnami stopovati, což 

 mezi Roudnicí (Bechlínem) a Chocebuzy nelze a to z následujících 

 příčin. Předně jest pásmo IX. mezi Roudnicí a Chocebuzy, tedy 

 v místech, kde by se ponenáhla změna faciová stopovati dala, pře- 

 rušeno velmi širokým údolím Labe a za druhé jest pásmo IX, 

 v pravé stráni Labe mezi Roudnicí a Chocebuzy jen málo kde za- 

 chováno, zrovna tak jako na něm spočívající pásmo X. 



Liběchovský důl, rozdělující Polomené hory na dvě části, totiž 

 na západní a východní, probíhá též naší krajinou mezi Chocebuzy a 

 Vidímí. Východní polovice dosahuje mezi Vidímí a Dubou největší 

 své výše a divokosti. Bezpočetné rokle ústící se v přehluboké duly 

 se svislými stěnami proměňují celý kraj ve bludiště skalní pokryté 

 ponejvíce lesem. Ve svislých stěnách roklí a důlů odkryty jsou vrstvy 

 zdejšího útvaru křídového náležející kvádrovým pískovcům pásma 

 VIII. a IX. Holé kvádry těchto pískovců brzy v podobě stěn, neb 

 hradů, věží a v jiných a jiných podobách vystupující, dodávají kra- 

 jině oné romantické krásy, pro kterou střední část Polomených hor 

 postaviti se může po bok nejkrásnějším toho druhu útvarům skalním. 



Největší počet důlů v Polomených horách náleží Liběchovskému 

 podolí. Liběchovský důl počíná u Vrchové poblíž Dubě a končí se 

 v Liběchově do Labského údolí. Směr jeho celkový jest JJZ. Má 

 délku asi 22 hm a celkový spád as T^^/oq. Je dosti široký a hostí 



1* 



