4 XII. Čeněk Zahálka: 



lunolio obcí, zejména: Deštnou, Medonosy, Cliiulolázy, Tupadly, Že- 

 lízy a Liběchov. U Želíz přijímá 13 km dlouhý Zimorský důl, který 

 u Dobříně, tedy ve středu Hor počíná. Od Dobříně k Truskavné má 

 směr J., od Truskavny přes Zimoř až do Želíz JZ. U Sitně přijímá 

 3 Jem dlouhou rokel směru JJZ. V Tupadlech přijímá Liběchovský 

 důl 10 hn dlouhý klikatý Vidímský důl, jenž má rovněž svůj po- 

 čátek u Dobříně pod vrchem Žluč. V horním oddílu má směr Z., ve 

 středním oddílu J., v dolním oddílu, kde také Hlubokým dulem sluje, 

 Z, Tento přibírá neméně hluboký Siteíiský důl, který má svůj po- 

 čátek v samém Vidímském důlu pod Vidímí. Na počátku má směr J. 

 až pod Bručku pak Z. směr až pod Kozinku, kde do Yidímského 

 důlu se vrací. Oba duly, Vidímský a Siteňský obkličují vysočinu ma- 

 jící v půdorysu podobu čtverce obehnanou na pokraji svislými ponej- 

 více neschňdnými hradbami pískovců kvádrových. Vysočina ta má 

 též název „Vidím" a dosahuje největší své výše u kostehi ve Vi- 

 dími, 360 m n. m, — Vidímský důl přijímá kratší ale velmi hlu- 

 boké rokle u Vidími a zvláště hluboký postranní důl Osiualický, 

 jenž z ústředí Hor přicházeje, sám množství příčných roklí přijímá. 

 Osinalický důl uzavírá spolu s Vidímským a přilehlým Liběchovskýni 

 důlera vysočinu svěžím lesem pokrytou, která sluje Královsko. 

 Vstoupá od Kostelce nad Tupadly až do Osinalic od 270 až po 

 330 m n, m. 



Západní polovice Polomených hor, zejména jižní část její u Cho- 

 cebuz je nižší, má schůdnější stráně, poněvadž zde nejsou vrstvy 

 útvaru křídového ještě takovou měrou z pískovců složené jako v po- 

 lovici východní. Teprve na severu mezi Ouštěkem a Dubou rozvi- 

 nujou se hory též v bludiště nesčetných důlů a roklí, nedosahují 

 však zde oné mohutnosti jako v krajině Vidímské. Také mezi Ouště- 

 kem a Dubou jsou vrstvy útvaru křídového více z pískovců složeny 

 než-li na Chocebuzsku. 



Diluvialní nevrstevnatá hlína žlutá pokrývá skrovné planiny 

 jako je planina Vidímská, Šemanovická (až k Truskavně), Siteňská, 

 Královsko a Chocebuzská. Mimo pláně pokrývá diluvialní hlína 

 mírné svahy údolí Jordánu, pod Chocebuzy a Brocnem, místy i velmi 

 příkré stráně jako ku př. v Královsku (při cestě z Chudolaz do Vi- 

 dími), pod Kozinkou a jinde. Hlína diluvialní chová v sobě někde 

 množství cicvárň jako po východní straně Královská, při cestě z Vi- 

 dími do Chudolaz, a zejména v Bručce u Vidími. V Královsku obje- 

 vují se ve hlíně též sladkovodní konchylie. Zvláštní zjev shledal jsem 



