Pásmo IX. lítvaru křidovélio mezi Chocebuzy a Vidímí. 5 



ve zmíněné hlíně v Královsku a sice ten, že se tam cicváry ještě za 

 doby naší tvoří! Podcám o tom zvláštní zprávu později. 



Tam kde hlína diluvialní je rozšířena, tam jsou velmi úrodné 

 pozemky. Dobré slinitopísčité půdy, které větráním písčitých slínů 

 povstaly, mají malé rozšíření v naší krajině. Za to největší rozšíření 

 mají clmdé písčité půdy a to nejen v oboru pískovců pásma VIII. a 

 IX. ale i na bocích strání a dnech údolních, kam se písek z rozpa- 

 dávajících se pískovců sřítí, odvane a splavuje. Na půdách velmi 

 písčitých a v oboru pískovcových holých skal rozšířen je bor. Velkou 

 rozsáhlost mají „Bory" mezi Brocnera a Libčchovem, Štětím a Tu- 

 padly. Pěkný bor pokrývá Královsko mezi Tupadly a Osinalicemi. 

 Největší rozsáhlost mají bory v „Horách" u Vidími, z nichž zvláště 

 vyniká Ráč (387 m)^ Kouty (408 m), Supí hora (434 m) a j., a 

 nade všecky vyniká znělcová Nedoveska (456 m n. m.), s níž krásná 

 vyhlídka se otvírá po celém okrsku Polomených hor i daleko 

 mimo ně. 



Majíce vymeziti pásmo IX útvaru křídového mezi Vidímí a 

 Chocebuzy, počněm studovati stráně tamější u Tupadel, v sousedství 

 to Kokořínského a oné části Liběchovského podoií, kde jsme pozo- 

 rování stratigraíická o útvaru křídovém zakončili. Z Tupadel uvedli 

 jsme profil stráně ode dna Liběchovského důlu až ku zámku Slavínu,-^) 

 jehož věž daleko široko viditelná uložena je na kvádrech pískovco- 

 vých pásma VIII. Pod tímto pásmem nalézají se více méně přístupná 

 pásma: VIL, Ví. a V. Však kvádrovcem, na němž zámek Slavín 

 spočívá, není ještě pásmo VIII. ukončeno, nýbrž, stopujeme-li ještě 

 vyšší vrstvy zdejší krajinou, která též „Kostelcem" sluje, podle cesty 

 od zámku na východ ku čedičovému „Kopečku" (284 m n. m.), od 

 zámku jen asi 700 m vzdálenému, shledáme, že kvádrovec žlutou di- 

 luvialní hlínou pokrytý, ale v úvozu cesty odkrytý, postupuje ještě 

 výše jako drobnozrnný pískovec šedý neb zažloutlý a zakončený na- 

 hoře 20 cm mocnou vrstvou pískovce s velmi hrubými zrny křemene, 

 jakou jsme uvykli vídati v nejvyšších polohách pásma VIII. v Koko- 

 řínském a postranních jeho důlech. Na to mělo by následovati pásmo 

 IX. až ku čedičovému Kopečku, však diluvialní hlína mocná úplně 

 je zahaluje. Doplníme-li dřívější náš profil pod Slavínem v Tupadlech 

 těmito údaji až ku Kopečku, obdržíme následující polohu vyšších 

 vrstev zdejších: 



^) Pásmo VIII. str. 24. obr. 3tí. 



