><! 



řásmo iX. útvaru křidovéto mezi Chocebuzy a Yiďímí. 

 í 3. Kvádrový velmi hrubozrnný pískovec v nejvyšší poloze . . i , 



, j 2. Kvádrový pískovec hrubozrnný, šedý neb zažloutlý . . . . ( 00.74 

 *{ 1. Kvádrový pískovec drobnozrnný, šedý neb zažloutlý, na po- í 

 \ vrchu rezavý j 



277-39 



4. Pevnější lavice pískovce bělavého 0'30 



3. Velmi slinitý pískovec deskovitý, šedý, po zvětrání zažloutlý. 



Vyšší vrstvy jeho jsou hrubozrnnější 7'61 



2. Velmi písčité sliny šedé, na povrchu rezavé 4*16 



1. Velmi slinitý pískovec jemnj', šedý 2-08 



263-24 



> 



Ph 



Kvádrový pískovec velmi hrubozrnný. Zrna některá až jako 



lískový oříšek velká Vs-iq 



Kvádrový pískovec drobnozrnný šedý, na povrchu rezavý, velmi ' 



sypký. Povrch voštinovitý 



Kvádrový pískovec velmi hrubozrnný, šedý neb zažloutlý, s va- 

 lounky až jako lískový oříšek velkými. Povrch vaštinovitý . . . 3*05 

 ^ 5. Kvádrový pískovec hrubozrnný, šedý a zažloutlý. Povrch vošti- J>§ 



novitý 6-10 ' 



4. Kvádrový pískovec s chudým tmelem, drobnozrnný, žlutý neb 



šedý, sypký 3*05 



3. Vrstvy ukryté žlutou diluvialní blinou (červenkou) 17-30 



2. Křemitého vápence šedého pevná lavice 0*20 



1. Písčité sliny obyčejné neb hrubozrnné, šedé, na povrchu drobivé 3-86 



221-55 





8. Kvádrový pískovec rhynchonellový, chudý tmelem slinitým, hrubo- 

 zrnný, šedý neb zažloutlý, sypký . 0-7 



7. Týž kvádrový pískovec co 8. však esogyrový 1-0 



6. Pískovec velmi slinitý a velmi jemný, šedý, na povrchu zažloutlý, 

 nahoře hrubší 4-0 



><» 



4. Pískovec s chudým tmelem slinitým, velmi pevná lavice 0-2 1 



3. Hrubozrnný písčitý slin šedý 0-5 1 



2. Písčitý slin šedý v mocné stolici 2-0 1 



1. Písčitý slin šedý, místy s hrubším zrnkem křemene 1-0 J 



209-75 



_; r 2. Křemitého vápence pevná lavice. Na povrchu šedá, dále uvnitř 



^ I modravá 0-2 1 



1| 1. Písčitý slin šedý v pevných lavicích, tu a tam s drobným zrnkem I ^^ 



"" I křemene 0-4j 



209-15 



Alhiviahd písek shora splavený pokrývá hlubší vrstvy . 9-15 m 



Ústí Siteňského důlu do Vidímského důlu. Rozcestí 200 m n. m. 



Hned nad alluvialním náplavem pískovým, který kryje nejspod- 

 nější úpatí stráně, nalézá se lom v oboru pásma VI. a VII. Desko- 

 vitý pěkný písčitý slin vybírá se ku stavbám, křemitý vápenec roz- 

 tloukal se co štěrk na silnici k Vidími. Pásmo VI. je málo přístupno 

 za to celé pásmo VIL 



Ve vrstvě VII. 7. je velmi hojná 



Exogyra conica Sow,, často i v chomáčích ; 

 zřídka Vola quinquecostata Sow. sp. 



