X 



Pásmo IX. útvaru křídového mezi Chocebuzy a Vidímí. 1][ 



5. Hrubozrnný písčitý slin šedý, na povrchu zažloutlý .... 1*5"| 



i. Pevnější lavička téhož slinu jako 5 0*2 



3. Hrubozrnný písčitý slin jako 5 0*3 



2. Velmi písčité sliny šedé, po zvětrání zažloutlé s drobnými ,^ 

 zrnky křemene. Vrstvy drobivé střídají se s pevnějšími na 



povrchu 3"5 



Při rozhraní mezi souvrstvím 1. a 2. vytékají prameny vody. 

 I 1. Pískovce slinité, velmi jemné a sypké, bělavé neb rezavé . 1*5-' 



345 



5. Kvádrový pískovec velmi hrubozrnný. Zrna křemenná dosa- \ 



hují velikosti hrachu. Barvy šedé neb zažloutlé 1*3 



4. Kvádrový pískovec hrubozrnný šedý neb žlutý 12'0 



3, Kvádrový pískovec velmi hrubozrnný žlutý s limonitovými 



blanami 1 až 20 mm tlustými všelijak zvlněnými, zřídka s li- '^ 



monitovými soustřednými konkrecemi 2*0 



2. Kvádrový pískovec šedý neb žlutavý, hrubozrnný 4*0 



[ 1. Kvádrový pískovec šedý neb žlutavý, jemnozrnný 6'5 



319 



( 2. Pískovec hrubozrnný žlutý 2-5U 



■ ^ 1. Pískovec chudý slinitým tmelem, jemný, sypký 10'8/t 



305-9 



K ( Kvádrový pískovec hrubozrnný žlutý neb šedý s povrchem voštinovitým. 



^. j Ve výši 9 m nad silnicí velmi hrubozrnný 17*9 m 



čg 4- Pískovec ten to pokračuje ještě hloubš, takže jest mocně jší než-li 17'9 m. 



Ústí cesty hornovidímské do silnice v Dolní Vidími 288 m n. m. 



Nad kvádrovým pískovcem pásma VIII. počíná tu opět sou- 

 vrství IXa. Jest však velký rozdíl mezi souvrstvím IXa v Kozince 

 (v předchozím profilu) a zde ve Vidími. Vrstvy a jsou ve Vidími 

 úplně proměněny v pískovce, které nejsou již deskovité, nýbrž v moc- 

 nější stolice se lámou. Ovšem rozeznávají se ještě od kvádrových 

 pískovců pásma VIII. a 1X6 dosti. Snadno se totiž na povrchu roz- 

 padávají, nevystupují tedy v holých skalách na povrch a jsou oby- 

 čejně křovím a le»em porostlé. Také je pískovec ten ještě slinitější 

 a celkem jemnější než zmíněné kvádr ovce. Tíže je možno vymeziti 

 jsou-li čerstvě a do větší hloubky od povrchu odkryty zároveň s při- 

 lehlými kvádrovci VIII. a 1X6. Přesnou čáru na rozhraní souvrství 

 a a ž> těžko tu vésti. 



Poučné je též porovnání souvrství kvádrovců 1X6 v Kozince a 

 ve Vidími. Ve Vidími jsou kvádrovce 6 hrubší než-li v Kozince. Ná- 

 sledkem této přeměny faciové vystupuje souvrství 6 příkře z povrchu 

 v malebných tvarech jako pásmo VIII. Pozoruhodná je tu konkreciová 

 vrstva 1X6 3. v níž konkrece již více v blány (vrstvy) jsou promě- 

 něny. (Viz „O limonitových soustředně slupkovitých konkrecích" 

 s obr. 6. v textu, ve článku: Pásmo IX. v Nebuželském podolí.) 



Souvrstvím c sl d valně na mocnosti ubylo. Onen glaukonitický 

 pískovec IXd 1., který v Kokořínsku 5 až 7 m mocnosti míval a 

 jehož facies IXd 1. v Kozince již jen 0-4 m mocný byl, vytratil se 



