14 XII. Čeněk Zahálka: 



kvádrovitě v Nebuželskéra důlu*) a s větším množstvím vápence 

 u Kokořína a Kaniny.^j Také vrstvy IXíZ 23. našeho profilu shodují 

 se úplně se souhlasnými vyššími vrstvami souvrství IXd v okolí Ře- 

 pína, Jení chová, Nebužel, Vysoké, Kokořína a Kaniny, jak jsme je 

 byly již popsali/) Jsou to pískovce deskovité sliníte, místy obsahují 

 více vápence jako u Kokořína. Na povrchu se žloutnou a rozpadlé 

 jsou rezavé jako v Kokořínském podolí. V lomu, kde vrstvy IXd 23. 

 nejsou opršelé a na povrchu ovětralé, nenaleznem stop Bryozoí leč 

 v mikroskopických výbrusech. Vedle v Brocně nálezném však Bryo- 

 zoy na opršelých plochách. V lomu obsahují mimo to : 



Lima multicostata Gein. 

 Exogyra lateralis Nils. 

 Fucoidy. 



Odečtem-li od úhrnné mocnosti pásma IX., 44'8 m, mocnost 

 souvrství IXíž, 12'5 w, zbývá nám na souvrství abc dohromady 

 32*3 m. Kolik připadá metrů na každé z těchto souvrství, to nelze 

 stanoviti nejen proto, že vrstvy všech tří souvrství nejsou tu doko- 

 nale přístupny, nýbrž i proto, že souvrství b není zde již tvořeno 

 kvádrovými pískovci jako na Vidímsku, nýbrž písčitými sliny s pev- 

 nějšími lavicemi vápence jako to je v souvrství a a c. Vrstvy IXabc 

 2. našeho profilu jistě náleží souvrství b a obsahují: 



Inoceramus Brongniarti Sow. 

 Exogyra lateralis Nils. 



Teprve severně od Chudolaz počíná souvrství b též nabývati 

 podobu kvádrovců. Na jih od Chudolaz všude jeví se ve stráních 

 v podobě písčitých slínů, jichž některé vrstvy jsou deskovité pís- 

 kovce a střídají se s křemitými vápenci. Abychom lépe poznali sou- 

 vrství IXabc obraťme se na Jordánské stráně pod Brocnem. 



Od jižního okraje Brocna vede cesta přes údolí Jordánu na 

 Mariánskou kapli a do Stračí, Od nejhlubšího místa cesty této 

 v údolí až do obce Brocna nalézáme tento profil (obr. 58.): 



8) Pásmo IX. Nebiiželské podolí. Str. 10. IKd. 1. a str. 17. IXd. 1—6. 

 8) Pásmo IX. Kokořínské podolí. Str. 21, 25. IXd. 1. 

 ") Tamtéž jako 1.) 2.) 3.) 



