Pásmo IX. útvaru křídového mezi Chocebuzy a Vidímí. 



15 



Brocno. Náves. Zvonice. 



307-3 m n. m. 



X! 



Si 



dA 



2. Pískovec bryozoický, slínítý, šedý, deskovítý, na povrchu 

 rezavý. Zřídka s peckami bélavého vápence 



1. Pískovec kvádrový glaukonilický hrubozrnný, šedý do zelena. 

 Na povrchu zažloutlý až rezavý 



294-8 — 



ř 18. Hrubozrnný velmi písčitý slin šedý (se žílou tufu čedičo- 

 vého) takřka pískovec místy 



17. Nepřístupné vrstvy ■ . , 



Studánka — — — — — ^— 



16. Pískovec deskovitý, málo 

 slinitý, šedý 0-5 



15. Hrubozrnné písčité sliny 

 šedé se šedým vápencem. 

 Místy velmi slinitý, hru- 

 bozrnný pískovec s mo- 

 drými peckami vápen- 

 covými 3*0 



14. Nepřístupné vrstvy v obci, mimo obce pro diluvialní hlínu 



13. Křemitý vápenec šedý 



Počátek Brocna. 281*3 při silnici. 



12. ~ " 



V obci Brocně nepřístupny, 

 nýbrž západně od obce. 



11 



Velmi písčitý slin šedý, na povrchu žlutý 



Ústí cesty od Stračí do silnice Brocenské. 



1-5 

 2-0 



3-5 



6-3 

 0-2 



1-0 



/ífj 



Velmi písčité sliny šedé, na povrchu žluté se třemi pevnými 



lavicemi křemitého vápence šedého 



10. Křemitý vápenec pevný 



9. Písčitý slin šedý neb zažloutlý 



8. Pískovec slinitý šedý ueb žlutavý na povrchu, poněkud hru- 

 bozrnný 



7. Velmi písčitý slin šedý s pevnými lavicemi křemitého vá- 

 pence šedého uvnitř modrého 



6. Velmi písčité sliny na povrchu žluté, drobnozrnné .... 



5. Velmi písčitý slin šedý s pevnými vápnitějšími lavicemi . . 



4. Písčitý slin šedý 



3. Písčitý slin drobnozrnný šedý v pevnějších deskách . . . 



2. Písčitý slin šedý, vlhký 



1. Písčitý slin v hlínu rozpadlý na povrchu, s hrubšími zrnky 



křemene, rezavý s limonitovými střepinami na povrchu . . 



_ . 262.5 — — 



30 

 0-3 

 0-7 



0-3 



3-0 

 40 

 2-0 

 1-0 

 2-0 

 1-0 



0-5; 



= [ 2 Kvádrový pískovec velmi hrubozrnný, šedý neb zažloutlý . . . 

 .5» < 1. Kvádrový pískovec hrubozrnný, šedý neb zažloutlý, křehký, 4 



4, dola velmi hrubozrnný 



252 



od 



Písek splavený alluvialní zakrývá hlubší část pásma VIII 6 in. 



Nejhlubší místo cesty (z Brocna do Stračí) na dně údolí Jordánu . 246 m n. m. 



Profil tento má pro naše stratigrafická studia velkou důležitost. 

 On nás poučuje, jak se mění některé vrstvy pásma IX. z krajiny Ko- 

 kořínské a Vidímské do okolí Chocebuzského, to jest od JV. ku SZ. 

 a od V. k Z. a jak některé vrsty jsou nezměněny. První co nás zde 

 překvapuje, jest to, že souvrství IXťí, které se v okolí Nebužel ^^) vy- 

 znamenávalo velkým množstvím Bryozoí na opršelých plochách tam- 

 ních slinitých pískovců nejvyšších, je i zde význačno Bryozoami. Na 



") Pásmo IX, Nebuželské podolí. 



