Pásmo IX. útvaru křídového mezi Chocebuzy a Vidími. 17 



vyčnívajících kvádrovců pásma VIII. na jih směrem k Tupadlům, 

 shledáme, že výška nadmořská tohoto témě klesá stejnoměrně, tak 

 že na konci Obory, půl hm severně od Tupadel dosahuje témě ono 

 výšku asi 250 m n. m. (Po levé straně Liběchovského důlu, nad 

 Tupadly, v Kostelci u Slavína 256 m n. m.) V místech těch ústí 

 hluboká rokel, která jde napřed od ústí svého na západ, pak se ale 

 zatočí k severu, směrem k Brocnu (pod Hořice). Když podle této 

 rokle témě pásma VIII. stopujeme, shledáme, že jde až k počátku 

 rokle, nad 250 m a překročíme-li nyní silnici (Liběchovsko-Brocen- 

 skou) octneme se na počátku údolí Jordánu, které v témž směru se- 

 verozápadním pokračuje jako celkový směr (SZ) předchozí rokle. 

 Pásmo VIII. z rokle přechází tu do údolí Jordánu nepřetržitě. Zde 

 dosahuje již témě pásma VIII. výšky 260 m. 



V několika lomech vybírá se tu kvádrovec ku stavbě a pře- 

 jdeme-li tyto, dostaneme se k cestě do Brocna a Stračího vedoucí, 

 k níž vztahuje se náš profil. Tímto nepřetržitým sledováním pásma 

 VIII. z Liběchovského důlu až pod Brocno, dokázaU jsme, že kvá- 

 drovec VIII. předchozího profilu, jest týž horizont, co kvádrovec 

 VIII. u Chudolaz. Máme tedy v temeni kvádrovce VIII. ve výši 

 262*5 m n. m. pod Brocnem zjištěn základ pásma IX. Sahá tudíž 

 pásmo IX. u Brocna od 262*5 m až po 307'3 m n. m. a má při 

 nepatrném sklonu zdejších vrstev přiblížené mocnost 44*8 m. Vrstvy 

 nalézající se mezi temenem kvádrovce pásma VIII. a mezi popsaným 

 souvrstvím ILd jsou tedy aequivalenty souvrství a, & a c půsma IX. 



Projdeme-li všecky vrstvy a, 6 a c pásma IX. pod Brocnem 

 dle cesty a silnice do Brocna i na stráních západně od Brocna jak 

 je v předchozím profilu uvádíme, ihned je nápadno, že tu nejsou kvá- 

 drovce IXĎ, na Kokořínsku a Vidímsku tak malebně se vyjímající, a 

 že nahrazeny jsou vrstvami jemnějšího zrna křemitého a slinitějším 

 obsahem. Následkem této skladby petrografické mají tvar deskovitý 

 a obsahují též pevné lavice křemitého vápence. Již v Chudolazských 

 stráních jsme konstatovali, že tam souvrství ž> více nevystupuje 

 příkře na povrch a že tam zastoupeno je písčitými sliny a křemitými 

 vápenci. Ovšem jsou ještě aequivalenty souvrství IX& pod Brocnem 

 dosti písčité, proto je obyčejně velmi písčitými sliny nazýváme a 

 vrstva pískovce IXaSc 8. jen 0*3 m mocná, jest poslední upomínkou 

 na hrubozrnné pískovce souvrství 1X6 z Kokořínska a Vidímska. Vy- 

 meziti souvrství h pod Brocnem nechceme se odvážiti více, poněvadž 

 tak ostrého rozhraní mezi IXa, 1X6 a IXč tu nestává jako dříve. 

 Vrstvy 15. a 18. pod sonvi'stvím IXtž svými hrubozrnnými písčitými 



Tř. mathematicko-přírodovědecká 1896 2 



