Pásmo IX. útvaru křídového me^i Chocebuzy a Vidímí. X9 



Brocna, kde vybírán čedič pro štěrk na silnici. Dosahuje tu 309 m 

 n. m. Druhá erupce čedičová je na kopci zvaném Hořice, sotva 

 r5 km na JV od Brocna, kdež dosahuje 324 m n. m. (Oba čediče 

 zaneseny jsou na mapách c. k. říšského geologického ústavu ve 

 Vídni.) Jediný pohled na krajinu Brocenskou ukazuje, že oba čedi- 

 čové proudy chránily okolí zdejší před rychlejším splakováním vrstev. 

 Údolí Jordánu se totiž pod Brocnem před prvým čedičovým kopcem 

 náhle zužuje o polovici své šířky, a to právě na té straně, kde je 

 čedič. 



Tytéž vlastnosti pásma IX. jako v Brocně a pod Brocnem na- 

 lézáme ve stráních západně od Brocna. Hned od SZ kraje obce vede 

 cesta na západ do polí a vine se poblíž nejvyššího okraje stráně. 

 Tu nálezném nejvyšší vrstvy pásma IX.: 



Diluvialní hlína žlutá za SZ oki"ajem Brocna. 303"5 m n. m. 



X 



í 3. Pískovec slinitý drobnozniuý, deskovitý, šedý. Na povrchu 'j 



I žlutý neb rezavý v kousky rozpadlý 3*0 ■ 



I 2. Pískovec velmi slin., hrubozrnný, deskov., šedý, s Exog. lateralis 2*0 j g 

 d.{ 1. Kvádrový pískovec hrvhozrnnfj , (/latckomtický, chudý slínem, kře- /^ 



mitý, šedý, na povrchu rezavý. Jeví na povrchu peckoviíý sloh ] ó 

 (jako u Nebužel).'^) Obsahuje pecky bílého vápence. S hojnými i 



Exogyra lateralis [jako v Bouňově u NebužeF^)] a Fucoidy . . 4*5 ' 



< ■ — 294 



I 18. Pískovec hrubozrnný, šedý, s chudým tmelem, deskovitý . . . 1*0^ 



{ 17. Vrstvy kryté žlutou diluvialní Minou 2"5! 



I 16. Pískovec málo slinitý, více křemitý, deskovitý, šedý 05 j g 



cA 15. Hrubozrnné písčité sliny šedé deskovité, místy velmi slinitý /^ 

 I hrubozrnný pískovec s modrými vápencovými peckami. Místy i?- 



I přechází sliny ponenáhlu ve vápenec. S četnými Exogyra la- i 



4- teralis a zřídka S Pecten laevis 3*0 ' 



Mocná ornice, místy žlutá diluvialní hlína, zakrývají vrstvy pásma IX. 287 vi n. m. 



Zajdeme-li o několik kroků dále nu západ přijdem do hluboké 

 strže, uprostřed stráně mezi Brocnem a Chocebuzy, v níž vystupují 

 v nejnižší části rokle kvádrovce pásma VIII. jako pod Brocnem. 

 Kvádrovec je hrubozrnný, tmelem chudý a přístupna tu pouze jeho 

 nejvyšší část v mocnosti 6"5 m. Hned nad ním založena je studánka 

 v jemném písčitém slinu souvrství IXa. Ještě výše v polích mezi 

 kvádrovcem VIII. a předchozím profilem nalézáme všude stopy písči- 

 tých slínů jemných i hrubozrnných s křemitými vápenci, náležejících 

 hlavně spodní části pásma IX. Nejvýše k předchozímu proíilu vše 

 diluvialní hlína zahaluje. Celkem se tu potvrzuje co pod Brocnem 

 jsme shledali. 



") Pásmo IX. Nebuželské podolí. Str. 8, 16. IXd 1. Str. 17. IXd 1—6. 

 13) Pásmo IX. Jeníchovské podolí. Str. 6. a 7. YK.d 1, 2, 3. 



2* 



