20 XII. Čeněk Zahálka: 



Málo přístupné jsou vrstvy po jižní straně Chocebuz při cestě 

 ze Stračí. Mezi 250 a 260 m n. m. nálezném tu rozhraní mezi kvá- 

 drovcem pásma VIII. a pásmem IX. Nejvyšší část-kvádrovce pásma 

 VIII. přístupna tu v mocnosti 5 m. Kvádro vec je lirubozrnný bílý, 

 s chudým tmelem, tak že z něho vylámaný kámen po krátkém čase 

 se rozsype. Obsahuje Lima muUicostata Gein. a Fucoidy. Ve hrubo- 

 zrnném písčitém slinu šedém náležejícím ku souvrství IXa byla 

 Rliynclionella plkat ilis Sow. Pásmo IX. je zde po většině diluvialní 

 hlinou kryto. 



Dojdeme-li k prvním domům Chocebuzským blíže 300 m n. m., 

 nalézáme tu výchozy velmi glaultonitického pískovce kvádrového IXd 1. 

 Pískovec není již hrubozrnný, jako byl dříve, nýbrž drobnozrnný. 

 Barvu má zelenavou a vedle šedých zrnek křemene obsahuje jemná 

 zelená zrnka glaukonitu, která zřídka dosahují velikosti máku. Pod 

 mikroskopem viděti jest, že tmelem křemenných zrnek je bílý vá- 

 penec a v tom roztroušeno je hojnost zrnek glaukonitových. Větráním 

 pískovec žloutne a konečně zrezaví. Příčinou změny barvy je rozklad 

 glaukonitu. 



Abychom přivedli konečně toto pozorování našeho pásma IX. 

 v souvislost s předchozími pracemi o pásmu IX. ^') v okolí Roud- 

 nice, obraťme se ku levé čili jižní stráni údolí Jordánu, kterou jde 

 cesta z Brocna přes Mariánskou kapli do Stračí a dle které jsme 

 si již zhotovili proíil do Brocna (obr. 58.): 



Nejvyšší místo levé stráué Jordánu při cestě do Stračí. 272'5 wi u. m. 



:i • I 2. Velmi písčité sliny šedé, s hrubšími zrnky křemene, obyčejně | g 



•3 ^ < ^ písek rozpadlé na povrchu. V lese I lo 



JS-i 1. Písčité sliny šedé, v nejhlubší poloze rezavé, v lese j ÍS 



_ _ 259 — 



5 B í ^* Kvádrový pískovec hrubozrnný, obsahující v nejvyšší poloze | ^ 



's E»-. / Četnou Limu multico státu. V lese 12 I ^ 



^ =^? 1. Alluvialní písek shora splavený zakrývá nižší vrstvy v údolí . 1 | '^ 



Dno údolí Jordánu při cestě z Brocna do Stračí. 246 m n. m. 



Přejdeme-li les dle cesty zmíněné, dojdeme k Mariánské kapli, 

 k nejvyššímu to bodu nad pravou strání Polabskou, Od křížku mezi 

 Štětím a Stračím, přes Stračí k Mariánské kapli, jest tento sled 

 vrstev Polabské stráně (obr. 58.): 



^*) Pásmo IX. útvaru křídového v okolí Kipu. V Koudnici 1894. 



