22 XII. Čeněk Zahálka: 



Z předchozího vychází na jevo, že vrstvy útvaru křídového 

 v krajině mezi Chocebuzy a Vidímí mají sklon JJZ až JZ. Velikost 

 sklonu je zde však malá, tak že ani při temeni pásma VIII. nedo- 

 sahuje 1°. Spád všech vrstev není stejný, nýbrž čím vyšší, resp. 

 mladší vrstva, tím je spád větší. Příčinou toho jest ubývání mocnosti 

 vrstev útvaru křídového od SSV. ku JJZ. aneb od SV. ku JZ., to 

 jest z ústředí Polomených hor ku Řipské vysočině. Ve směru sklonu 

 mění se též facie pásem útvaru křídového a to tak, že vrstvy čím 

 dále ku Řipské vysočině, tím více se stávají slinitější a jemnější, 

 tak že se stávají z kvádrových pískovců pásma IX. pískovce desko- 

 vité, pak písčité sliny a konečně sliníte jíly. 



Naproti tomu udržují se, tu více, tam méně, podobné petrogra- 

 fické poměry vrstev od JV. ku SZ. na příklad od Nebužel na Cho- 

 cebuzy, to jest asi podle směru vrstev. Kvádrovec souvrství 1X6 

 udržuje se více ve směru od JJV. ku SSZ., to jest od Řepína přes 

 Nebužely na Vidím. Předešlý směr, totiž od JV. ku SZ., dle kterého 

 se v okolí Řipu udržují stejné poměry vrstev, zvláště je nápadný při 

 kvádrovci souvrství IXd, rovněž ale při kvádrovci pásma VIII. 

 A právě tam, kde tyto kvádrovcové facie vrstev pásma VIII. a IX. 

 počínají se vytvořovati, tam dle nich udržují se po pravé straně Labe 

 mohutné tarasy v podobě dvou stupňů, které již Kořistkovi ^^) ná- 

 padný byly. 



Udržel-li se tak ostrý rozdíl petrograíický mezi vrstvami IXabc 

 a IXd z ústředí Polomených hor až ku Brocnu a Chocebuzflm na 

 pravé straně Labe, tu se nám sama sebou nabízí otázka: není také 

 v nejvyšší poloze pásma IX. na protější levé straně Labe souvrství, 

 které by se písčitějším rázem od spodnějších vrstev pásma IX. lišilo ? 

 I na levé straně jest v Bechlíně,^*^) v nejvyšší poloze pásma IX. sou- 

 vrství písčitého slinu, které se nápadně od spodnějších vrstev liší: 



Slin vápnitý glaukonitický a pásma X. ve Slapu nad Bechlínem 256 5 m n. m. 



í 6. Slinitý jíl šed)' , poněkud písčitý, v deskách j ^ 



Ixi 5. Pevnější lavička šedého písčitého slinu jemného ' ' 



*"' I 4. Slinitý jíl šedý, poněkud písčitý, v deskách 



3. Pevnější lavička šedého písčitého slinu jemného 



e^ 2. Slinitý jíl šedý 2 



I 1. Modrý slinitý jíl se sádrovcem. Mokrý 6) 



Pásmo Vin. 246-5 m n. m. 



*°) Popis terénu v středohoří atd. Archiv pro přír. prozk. Čech. I. Str. 102. 

 ^^) Pásmo IX. Str. 6., obr. 23. 



