Stratigrafie křídového útvaru Řipské vysočiny a Polomených. Hor. 5 



Ve své Geologii ^^) uvádí Kuejčí pro Řipskou vysočinu kolem 

 Řipu tento postup vrstev: 



3. Bělohorské vrstvy. (III. íiž X.) ^°) 



2. Korycanské vrstvy. (11.) 



1, Perucké vrstvy. (I.) 



Mnohem podrobněji než-li Krejčí studoval náš útvar křidový 

 Feič-^). Celkem se rozčlenění jeho s oným u KREjčí-ho shoduje. Fric 

 rozdělil Bělohorské vrstvy v našem okolí na Semické sliny, Dřínovské 

 koule a Vehlovické opuky, vrstvy Jizerské v Polomených Horách na 

 Byšické vrstvy přechodní, Spodní kvádr Kokořínský, Opukové vložky 

 Hledsebské, Druhý kvádr Kokořínský, Choroušecké vrstvy trigoniové, 

 Kaninské vrstvy bryozoické. S kterými pásmy Řipského okolí souhlasí 

 Fricovy horizonty Bělohorských a Jizerských vrstev, o tom jsem již 

 podrobně pojednal ve svých pracích ^^) o jednotlivých pásmech útvaru 

 křídového našeho okolí. Zůstává mi ještě úloha srovnati naše pásma 

 Řipského okolí s Malnickými a Březenskými vrstvami u Loun po- 

 dobným způsobem. 



Projdeme-li veškery vrstvy křídového útvaru od Labe u Roud- 

 nice až k samému čediči Řipu a srovnáme je s vrstvami po pravé 

 straně Labe v okolí vrchu Sovice, shledáme, že se dá křidový útvar 

 rozděliti na několik pásem, z nichž dvě a dvě po sobě následující 

 pásma již po stránce fysikální a petrograíícké od sebe dobře se roze- 

 znati dají. Také po stránce palaeontologické se pásma tato od sebe 

 více aneb méně liší, jak to již z našich studií o jednotlivých pásmech 

 vysvítá a jak to ještě přehledně uvedeme. Přibereme-li ku pásmům 

 v Polabských stráních u Roudnice se vyskytujících, též nejhlubší dvě 

 pásma útvaru, která teprve v Povltaví u Veltrus a Nelahozevsi na 

 povrch vychází, tu možno útvar křidový v okolí Roudnice na deset 

 pásem rozděliti. Naznačili jsme je k vůli krátkosti a snadnější orien- 

 taci v textu, na geologických mapách a profilech římskými ciframi 



i°j Str. 778. Obr. 654. strana levá. 



^'^) To jest v místech, kde na obr. 654. vyobrazuje Krejčí Bělohorské vrstvy, 

 tam je pásmo III. atd. až X. 



^^) Studie v oboru křid.^ útv. v Cechách. Palaeontol. prozkoumání jednotli- 

 vých vrstev. I. až V. v Archivu pro přírod, prozkoumání Cech. 



--) Pásmo I. až pásmo X. Věstník Král. Čes. Společnosti Nauk z r. 1893. 

 až 1896. Zprávy střední školy hospodářské v Pioudnici z r. 1893. a 1894. Die 

 stratigraphische Bedeutung der Bischitzer Uebergangsschichten in Bohmen. 

 Jahrbuch d. k. k. geolog. Keichsanstalt, 1895. 



