6 XVIII. Čeněk Zahálka: 



a to tak, že nejstarší pásmo bude pásmem I, nejmladší bude pásmem 

 X. Šlo nyní o to, s kterými vrstvami iitvaru křidového v sousedních 

 krajinách naše pásma souhlasí co do stáří, zejména s těmi vrstvami, 

 jež Fric jako typické vrstvy útvaru křídového v Cechách uvádí. Jen 

 o málo pásmech bylo možno hned rozhodnouti, s kterými vrstvami 

 českého útvaru křidového v jiných krajinách sousedních souhlasí. Tak 

 pásmo I. veškerými vlastnostmi svými jevilo se býti souhlasné s Pe- 

 ruckými vrstvami v Peruci, pásmo 11. s Korycanskými vrstvami u Ko- 

 rycan, část abc pásma X. s Teplickými vrstvami u Teplic. O ně- 

 kterém pásmu dalo se jen tušiti, kam asi přináleží; tak ku př. pásmo 

 III. jevilo velkou podobnost se Semickými sliny u Všetat a Přívor 

 aneb s Bělohorskými vrstvami na Bílé Hoře u Prahy, pásmo IV. 

 s Dřínovskými koulemi \\ Dřínová blíže Veltrus, pásmo VI. s Vehlo- 

 vickými vrstvami ve Vehlovicích. S kterými vrstvami souhlasí pásmo 

 V., VIL, VIII. a IX. nic určitého souditi se nedalo. Ani podrobné 

 palaeontologické prozkoumání pásem těchto nevedlo k cíli. Jen tam, 

 kde jsou stejné facie, to jest, kde je pásmo o stejném složení petro- 

 graíickém, jen tam můžeme ve vrstvách téhož stáří tytéž zkameněliny 

 nalézti. To je známý zákon geologický --). Již při porovnání Polab- 

 ských profilů u Roudnice s prolily u Štětí a Chocebuz shledal jsem, 

 (až na malou výminku) nemožným, ustanoviti aequivalentní vrstvy 

 u Roudnice a Štětí, ačkoliv sotva 10 km. od sebe vzdáleny byly. 

 Když už v tak blízkých od sebe vzdálenostech jako je Štětí od 

 Roudnice aequivalentní pásma nedala se vymeziti, tím méně jsme 

 mohli srovnati pásma naše u Roudnice s pásmy v Polomených Horách 

 jako u Repína, Kokořína anebo do konce ve středu jejich ve Vidími ! 

 A předce všude na jmenovaných místech vrstva za vrstvou u každého 

 pásma byla probrána, všude vzorky hornin k vůli petrograíickému 

 srovnání vybírány, zkameněliny vyhledávány, fysikální vlastnosti pro- 

 studovány, mocnost jednotlivých vrstev změřena a tím i celých pásem 

 a vrejsovány v patřičnou výšku nadmořskou v detailních proíilech. 



Z uvedeného příkladu je viděti, jak velmi nesnadné jest srovná- 

 vati vrstvy našeho českého útvaru křidového ve větších od sebe vzdá- 

 lenostech ! 



Na doklad toho stůjž zde malý příklad (a takových je více). 

 Velezasloužilý geolog bavorský Gumbl a znamenitý znatel křidového 

 útvaru v Bavorsku a sousedních zemích, srovnal stáří vrstev útvaru 

 křidového na vinorodých stráních mělnických a v Nebuželském didu 



^^) ZiTTEL : Handbuch der Palaeontologie. Bd. I. 187G — 1880. 



