Stvatigrafie křidovélio útvaru Řipské vysočiny a Polomených Hor. 7 



mezi Kroužkem a Nebuželí íisi 8 km. od sebe vzdálenýcli takto ^^) (vrstvy 



Giirablem popsané označeny zde k vůli jasnosti čísly našich pásem): 



U VeMovic IJ Nebužel 



X. 



VIL] 

 Yj } = IX. cd 



IX. 6. 



Čásť V. d. — IX. a. 



IV. = VIII. 



III 



Mělo-li srovnávání vrstev dvou profilů ve větších od sebe vzdá- 

 lenostech vésti k cíli, bylo potřebí vrstvy mezi oběma profily krok 

 za krokem stopovati, jak ve směru horizontálném tak ve směru verti- 

 kálném, v blízkých od sebe vzdálenostech zhotoviti detailní profily, 

 změřiti mocnost každé vrstvy, zařaditi ji v patřičnou výšku nad- 

 mořskou, prozkoumati fysikální, petrografické a palaeontologické po- 

 měry každé vrstvy a tím i celého pásma. Teprve na základě těchto 

 prací shledáno, že se petrografické vlastnosti mnohých vrstev pone- 

 náhlu mění a s těmito i vlastnosti fysikální a palaeontologické a to 

 tak, že se stávají vrstvy z Řipské vysočiny do Polomených Hor písči- 

 tější a písčitější a při tom mnohé z nich i mocnější a mocnější. Nej- 

 zajímavější příklad poskytuje nám pásmo IX. Zaujímajíc vysokou po- 

 lohu v povrchu, dá se nejsnáze a daleko stopovati. Uveďme hlavní 

 íacie jeho mezi Roudnicí, Byšicemi a Kaninou u Kokořína. 



1. Facie Bechlinská. 



Pásmo X. 



X 



I 6. Slinitý jíl šedý, j)oněkud písčitý, v deskách j ^ 



5. Pevnější lavička šedého, písčitého slinu jemného 1^1 



4. Slinitý jíl šedý, poněkud písčitý, v deskách j"l 



3. Pevnější lavička šedého, písčitého slinu jemného ) 



2. Slinitý jíl šedý • 2 



1. Modrý slinitý jíl, se sádrovcem na povrchu, mokrý . 6 



o 



Pásmo VIII. h. 



2. Facie Chlomecká (nad Mělníkem). 



(Od předešlé 11"5 lem na JV. vzdálená). 

 Pásmo X. 



^ i 2. Hrubozrnný písčitý slin šedý 



■^ I 1. Písčité sliny šedé deskovité, s pevnými lavicemi modravých na po- 

 ^ i vrchu šedých písčitých slínů 



Pásmo VIII. 



2*) Viz Pásmo IX. křid. útv. v ok. Ř. Nebuželské podolí. Věstník Král. 

 Čes. Spol. Nauk. 1895. 



