10 XVIII. Čeněk Zahálka: 



Z uvedeného příkladu je viděti, jak velikou změnu nabývají 

 vrstvy některé z vysočiny Řipské do Polomených Hor. 



Některé pásmo dá se rozděliti na několik souvrství, která se 

 od sebe petrograficky a poněkud i palaeontologicky liší. Také se vy- 

 skytují některé lavice v pásmech velmi význačné po stránce petro- 

 graíické i palaeontologické. Některé z těchto lavic aneb souvrství 

 dosti daleko udržují svůj charakter a velice napomáhají k orientaci 

 vrstev. Tak na př. v pásmu I. od Loun přes Peruc a Budyň až 

 k Přestavlkům u Eoudnice všude se udržuje nejhlouběji souvrství 

 slepenců, výše souvrství hrubozrnných pískovců, pak souvrství lupků 

 a nejvýše souvrství jemnozrnných pískovců. Žádné z těchto souvrství 

 nemá uhličitanu vápenatého a vzorek žádného v kyselině nešumí. 

 Je-li tedy v některé krajině pouze jedno souvrství přístupno, víme 

 do kterého oboru pásma I. náleží. Patro pásma IV. obsahuje v nej- 

 vyšší své poloze velmi glaukonitické písčité sliny, které v celém Po- 

 labí od Roudnice až k Byšicům panují. V dolní části pásma V. na- 

 lézáme všude kvádrový pískovec Rhynchonellový, který má u Libě- 

 chova 11 m mocnosti, k Roudnici se stává pořád slabším a slinitějším 

 a v témž poměru ubývá mu Rhynchonell. Samo pásmo V. má dvě 

 Části, dolní (V. d.) a horní (V. A.), na kteréžto části dá se v celém 

 Polabí dobře rozděliti, a v menších vzdálenostech udržují se v něm 

 význačné lavice. V pásmu VI. udržují se rovněž dvě pevné lavice 

 křemitého vápence od Roudnice až za Mělník, a teprve u Vrutice 

 Mělnické počíná jedna z nich se vytráceti, když se byla již u Libě- 

 chova začala nahrazovati písčitým slínem, v němž se křemitý vápenec 

 již jen v koulích objevoval až konečně i ten u Mlazic vymizel. 

 V pásmu VIII. objevuje se v celé vysočině Řipské pevná lavice vá- 

 pencová VIII. &., jakož i v protějším břehu Labe, která vymizí teprve 

 tenkráte, když se horní čásť pásma A^^IIL, v němž tato lavice je ob- 

 sažena, promění ve kvádrovou pískovcovou facii. V Polomených Ho- 

 rách má pásmo IX. značně od sebe se lišící souvrství a, &, c, d. (viz 

 ku př. předcházející facie pásma IX. Nebuželskou a Kaninskou), které 

 téměř v celých Horách od sebe se rozeznati dají. Pásmo X. má v nej- 

 nižší části velmi pozoruhodné souvrství a., které má u Roudnice 

 vápnitý slin glankonitický. V Polomených Horách stává se písčitějším. 

 Toto souvrství při 1 m mocnosti dá se stopovati přes Boleslavsko do 

 Choceňská až na Moravu. Ze mocné vrstvy mají větší rozšíření, je 

 v geologii pravidelné; vzácnější však jsou případy, aby slabá vrstva 

 jako jest vrstva glaukonitická X. a tak velkého rozšíření měla a stej- 

 nou mocnost udržovala! Toť zajisté jeden z nejdůležitějších horizontů 



