34 " XVIU. Cenék Zahálka: 



šich vrstev (viz v předu) a přechodem krajinou Štětskou do Polome- 

 ných Hor poznal změnu našich pásem. 



Srovnáním veškerých desíti pásem mezi sebou jak ve Řipské 

 vysočině tak v Polomených Horách, uznáme, nehledíme-li ku menším 

 rozdílům mezi pásmy, že některá pásma jsou si podobnější, některá 

 valně od sebe se liší. Dle toho jsou si dosti příbuzná pásma III., 

 IV., V. atd. až IX., nápadně se však liší od nich pásma I., II. a X., 

 jakož i tyto mezi sebou. Kdybychom dle toho seskupili pásma naše, 

 obdrželi bychom následující čtyři stupně : 



Stwpefb pásma X. 



Stupeň pásma ZX, VIIL, VIL, VL, K, IV., III. 



Stupeň pásma 11. 



Stupeň pásma I. 



Pásmo I. vylučuje se jakožto sladkovodní díl útvaru křídového. 

 Pásmo II., mořského původu, liší se velice petrograficky i palaeon- 

 tologicky ode všech pásem. Pásmo pak X, opět se petrograficky i pa- 

 laeontologicky valně od ostatních liší. 



Základem našeho útvaru jsou v okolí Kralup a Korycan hu- 

 rónské břidlice s buližníkem, u Kralup kamenouhelné pískovce, v okolí 

 Yelvar a v Poohří permský pískovec, jíl a vápenec. Od Korycan 

 přes Kralupy a Vel vary k Budyni jsou tedy základem postupně mladší 

 a mladší útvary. Na tyto tři základové útvary neukládá se křídový 

 útvar souhlasnými co do stáří vrstvami, nýbrž na PermsM vrstvy 

 v Poohří uMádaji se nejstarší vrstvy pásma I. (souvrství slepenců), 

 v Kralupech a Nelahosevsi uMádá se na kamenouhelný útvar nej- 

 mladší souvrství pásma I. (jemnozrnné pískovce) a na huronshý útvar 

 u Holubic a Korycan ukládají se ještě mladší vrstvy křídové^ pásmo II. 

 To všecko svědčí o tom, že se povrch zemský od Kralup k Poohří 

 skláněl již v dobách útvaru kamenouhelného a pak permského, a že 

 ještě na počátku křídového útvaru v témže směru spád měl. V nižší 

 krajině, v Poohří, pak u Eoudnice a Velvar, rozkládaly se již sladké 

 vody jezerní a v nich usazovaly se již slepence a hrubozrnné pískovce, 

 když Kralupské okolí ještě souší bylo. Ku konci doby pásma I., když 

 usazovaly se nejmladší jemnozrnné pískovce pásma I., snížila se kra- 

 jina mezi Velvary, Nelahozevsí a Kralupy tak, že sladké vody až sem 

 se zaliti mohly. Teprve na počátku doby pásma II., kdy již moře 

 křídové vniklo do Cech, snížilo se i okolí Korycan a Holubic a proto 

 jsou tam prvními usazeninami křídovými mořské vrstvy pásma II. 

 Snižování povrchu na počátku útvaru křídového dělo se tedy od ny- 

 nějšího Poohří ku Kralupům. 



