Stratigrafie křídového útvaru Ěipské vysočiny a Polomených Hor. 35 



V postupném přibývání mladších a mladších vrstev z okolí Prahy 

 k Éipii vidíme, že dno mořské počalo se brzy po usazení se pásma III. 

 vynořovati nad hladinu jeho postupně z okolí Prahy směrem k Ripu. 

 Tím nabyly také vrstvy sklon z okolí Prahy k Ěipu, který dosud mají. 



Snad jest přibýváním mocnosti přístupných pásem V. až IX. 

 z Řipské vysočiny do Polomených Hor odůvodněn náhled, že během 

 usazování se těchto pásem klesalo dno mořské v severních oblastech 

 našeho útvaru, mezi tím co na jihu v okolí Prahy na povrch se 

 vynořovalo. 



Ze jest naznačena okolím Roudnice, Litoměřic, Libochovic a Loun, 

 podle petrografické skladby hornin a jich zkamenělin, krajina, kde 

 moře nejhlubší bylo, to tuším vyplývá dostatečně z našich studií. 



Rozšíření slepencového souvrství pásma I. z Poohří přes Slánsko 

 a Pražsko až do okolí Karlštejna a Berouna ukazuje, jak značný vliv 

 měly vody od Jihu tekoucí na usazení se vrstev našeho útvaru. Také 

 změna facií z okolí Řipu do Polomených Hor ukazuje, že Sudetské 

 vody velice přispěly ku vzniku vrstev našich. 



Jak změnilo se několikráte podnebí v Cechách za doby usazo- 

 vání se vrstev útvaru křídového, tušiti lze z několikerého střídání se 

 jemných usazenin s hrubšími, jež podmíněny jsou střídáním se tišších 

 vod s prudčími. To nejlépe dosvědčuje následující přehled, v němž 

 periody hrubých kvádrových usazenin pískovcových s vrstvami slini- 

 tými uvedeme. 



3* 



