I 



Stratigrafie křídového útvaru Řipské vysočiny a Polomených Hor. 37 



se slinité wstvy s kvádrovým pískovcem (u Vidími) a na to písčitými 

 sliny v nejspodnější části pásma VIII. 



Časem svým nastaly takové poměry v moři křidovém, že proudy 

 mořské odplavovaly již usazené vrstvy. Tak odplaveny byly na po- 

 čátku doby pásma IX. nejsvrchnější vrstvy pásma VIII. souvrství c. 

 Toto souvrství je v Krábšických hájích u Roudnice 3-8 m mocné. 

 Poněvadž pásmu VIII. přibývá na mocnosti k Polomeným Horám, 

 mělo by i toto souvrství býti v okolí Bechlína mocnější než v Kráb- 

 šických hájích. Zatím však chybí docela v Bechlíně (jako u Rovného) 

 celé souvrství c. V Lipkovicích u Bechlína, v Horních Beřkovicích 

 a Černoušku obnáší 1 m, v Kostomlatech 0*2 m. Někde nespočívá 

 pásmo IX. na pásmu VIII. rovně, nýbrž tvoří v něm koryta a nej- 

 vyšší vrstvy pásma VIII. nejsou pak více v původním uložení, nýbrž 

 bývají porušeny, rozházeny. 



V Bechlíně ve Slápku pozorujeme i jiné nepravidelnosti. Tak 

 pásmu VI. chybí tu horní čásť jeho v mocnosti as 1*3 m, která je 

 složena ze dvou pevných lavic křemitého vápence, mezi nimiž je 

 písčitý slin. 



Tato nejvyšší čásť pásma VI. nalézá se všude v okolí Bechlína, 

 jak na vysočině Řipské, tak i v protějším Polabí pod Sovicí, u Stětí, 

 u Liběchova a Vehlovic. 



Podobný úkaz v témž Slápku v Bechlíně jeví se u nejvyšší 

 části horního oddělení pásma V. I zde chybí nejvyšší vrstvy tohoto 

 pásma a místo co by mělo býti souvrství V. h, mocnější než „Pode 

 Kbelí" (totiž mocnější než 3*2 až 3'5 w), je zatím jen 2*2 m mocné. 



Tak nápadné, několikráte se opakující úkazy odplavených (schá- 

 zejících) vrstev jako to je u nejvyšší části pásma V., VI. a VIII. 

 jsme jinde v oboru slinitých vrstev v našem okolí nepozorovali. 



Stopy vyšších vrstev útvaru křídového, než-li jsou vrstvy pásma X. 

 v okolí našem nenalézáme. Patrem útvaru křídového je bud čedič 

 aneb diluvialní štěrk. Jest velmi pravděpodobné, že usazením se po- 

 sledních vrstev souvrství d pásma X. utuchla činnost mořská v našem 

 kraji, a že dno mořské vynořovalo se již nad hladinu mořskou. Utu- 

 chající činnost vody mořské pozorovati je též v ubývající mocnosti 

 pásma X. z vysočiny Řipské přes Polomené Hory k Tachovu u Doks, 

 tedy v místa, kam mocnost všech vyšších pásem našich rostla. 



Poněvadž se liší pásma naše od sebe též po stránce fysikální, 

 má rozdělení našeho útvaru v deset pásem cenu i po stránce tech- 

 nické. Velmi dobrý kámen stavební poskytuje ku př. nejvyšší sou- 

 vrství jemnozrnných pískovců pásma I. Velmi lehko spracovatelný 



ii 



