38 XVIII. Čeněk Zahálka: 



kámen ten, hodí se i k hotoveni brusů, žlabů, pilířů, pomníků, kle- 

 náků, obrub ku studnám. V krajině Velvarské a Slánské jest i hrubo- 

 zrnný pískovec pásma I. velmi trvanlivý, poněvadž má železitý tmel 

 a staleté budovy, nikdy neovržené potvrzují jeho trvanlivost. Slepence 

 železitého z nejhlubšího oddílu pásma I. užívalo se z lomů (již zašlých) 

 blíž Přestavlk ku mnohým stavbám v okolí zámku Koudnice, zejména 

 na most přes Labe již v první polovici 14. století (za času pražského 

 biskupa Jana IV. z Dražic (1301 — 1343). Na balvanech, které vyjmuty 

 byly nyní ze základů pilířů mostu toho z Labe, není znáti nejmenšího 

 úbytku na pevnosti! — Jemné písčité sliny nejvyššího souvrství 

 pásma III. a veškeré písčité sliny a křemité vápence celého pásma IV. 

 jakož i pásma VI. a VIL jsou velmi dobrým kamenem stavebním 

 a velmi trvanlivým, jestliže se zdivo dobře ovrhne maltou. Svědčí 

 o tom staleté stavby chrámů a hradů na Mělníku i v Roudnici. Písčité 

 sliny pásma VI. v celém Polabí mezi Roudnicí a Mělníkem a v dolní 

 části pásma VII. u Mělníka, jsou vyhlášeny jako výborný materiál ku 

 hotovení schodů, žlabů, pilířů, dlaždiček a p. Křemitý vápenec pásma VI. 

 upotřeben též co dlažební kámen (Mělník). Pevné písčité sliny pásma 

 VIII. v okolí Roudnice (Krábčice, Bechlín, Rovné, Lipkovice, Kosto- 

 mlaty atd.) a pásma IX. v Polomených Horách vybírají se ku stavbě 

 hojně. Rovněž užívá se slinitých vápenců pásma X. zejména ze sou- 

 vrství d tam, kde obce na něm neb po blíže něho jsou založeny. 

 Zdivo je potřebí vždy dobře ovrhnouti. — S menším prospěchem užívá 

 se ku stavbě kvádrových pískovců pásma VIII. a IX. v Polomených 

 Horách. Jsou však výminečně také polohy, jako ku př. v Řepíně, kde 

 se pískovec ten osvědčil, měl-li příznivý tmel, jako velmi dobrý kámen 

 stavební. Obyčejně se pískovce ty však v brzku rozpadávají. — Slinité 

 vápence a vápnité sliny pásma X. hodí se ku pálení velmi dobrého vápna 

 (které se má dle výroku stavitelů též jako hydraulické osvědčovati). 

 Chudé vápno pálí se všude, kde vychází na povrch křemitý vápenec 

 kteréhokoliv pásma. Celkem však pálení tohoto vápna vždy víc a více 

 ubývá a poměrně nejvíce se ještě v Bechlíně udržuje. Jílů pásma IX., 

 jílů v nejhlubší části pásma III. a lupků v jíl na povrchu proměně- 

 ných z pásma I. nebylo až posud povšimnuto. Vápnitý slin ve vodě 

 měkký a mastný ze souvrství X. h. osvědčil se v okolí Doksan dobře 

 ku hrazení písčitoštěrkovitých břehů Oharky zároveň s proutím. 



Některá pásma, která se k účelům stavitelským nehodí, bývají 

 opět zdrojem nevyčerpatelného množství vody. Tak lupek pásma I. 

 vodu nadržuje. Studny až k němu hloubiti třeba. Prokopá-li se však 

 souvrství lupků, ztratí se průkopem voda do hlubších pískovců (Přesta- 



