Stratigrafie křídového útvaru Řipské vysočiny a Polomených Hor. 39 



vlky). Veliké množství vody nadržují spodní vrstvy pásma III., k němuž 

 se v okolí Eipském nejvíce studny hloubí, jsou-li totiž obce založeny 

 na svrchní části pásma III. aneb na pásmu IV. Touž vlastnost má 

 pásmo V. (zvláště dolní souvrství jeho). K tomu hloubí se studny, 

 které založeny jsou na svrchních vrstvách pásma V. aneb na pásmech 

 VL, VII. a VIII. Ovšem ztrácí tuto vlastnost pásmo V. při své změně 

 faciové do Polomených Hor. Znamenité prameny v Mělnické Vrutici 

 ukazují, kde ještě dolní pásmo V. vlastnost svou udrželo. Pásmo IX. 

 má ve vysočině Řipské též schopnosť nadržovati vodu (Rovné). Ovšem 

 není tu plocha, kterou zaujímá, tak velká. V Polomených Horách, kde 

 pásmo to valně v pískovce je proměněno, omezuje se skrovné množ- 

 ství vody jen na jemnější písčité sliny, méně na slinité pískovce de- 

 skovité. V době velkého sucha zde voda zmizí. Konečně i spodní 

 čásť' pásma X. nadržuje dosti vody a má zvláště pro obyvatelstvo 

 Polomených Hor velikou důležitost. — Na pokraji všech vodonosných 

 vrstev jsou pozemky vlhčí i za trvalejšího sucha a prameny vodní 

 z nich vytryskují. 



Poněvadž jsou pásma útvaru křídového ve vysočině Řipské sli- 

 nitá, kdežto v Polomených Horách táž pásma písčitá, rozumí se samo 

 sebou, že jest veliký rozdíl mezi krajinami vodonosnými Řipské vy- 

 sočiny a mezi krajinami suchými v Polomených Horách. Zajímavo je 

 pozorovati seskupení starých částí obcí našich dle výchozů vodonos- 

 ných pásem jako to jest ku příkladu u Ěipu v oboru pásma V. (viz 

 mé Geologické mapy Podřipska: Vysočina Řipská) : Vesec^^), Bechlín, 

 Lipkovice, Kostomlaty, Ctiněves, Netěš ^^), Vražkov ^^), Vodochody 

 (s počátečnými prameny Čepele [Řipele]), Jeňoves, Horní Beřkovice 

 a mnohých samot. Podobně se jeví seskupení obcí v oboru pásma X. : 

 Chodec, Strážnice, Střednice, Vysoká, Bosyně; Nebužely, Jeníchov, 

 Střemy, Řepín; Hostin; Vysoká Libeň, Radouň, Vtelno. Také spla- 

 vený zvětralý slin pásma V. do údolí Čepele a zadržený mnohými 

 (nyní již po většině zrušenými) hrázemi rybníkův na dně údolí stal 

 se zdrojem velikého množství spodní vody v témž údolí. 



Vody ze slinitých pásem našich pocházející jsou dosti vápnité 

 jak každodenní zkušenost učí, mnohé tak, že i vápenný tuf usazují, 

 jako ku př. u MlČechvost. ^'^) Také jsou hojné vody železité jako 

 v pásmu I, (Mšeno, Eoudníček, Vrbka) aneb v pásmu III. (Dobříň, 



I 



2^) Při pramenech z pásma V. tekoucích. 



^°) Zahálka: O slepenci Mlčechvostském. Yěstník Král. čes. Společnosti 

 Nauk. 1892. 



