XXI. 



Palaeontologie 



křídového útvaru ve Vysočině Řipské 



a v Polomených Horách. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Roudnici. 

 (Předloženo d. 29. května 1896.) 



Zkameněliny křidového útvaru ve Vysočině Řipské a v Polo- 

 mených Horách jsou původu sladkovodního neb mořského. Pásmo I. 

 obsahuje výhradně sladkovodní pozůstatky, ostatní pásma obsahují po- 

 zůstatky mořské, mezi nimiž tu a tam nalézáme též ze souše připla- 

 vené listy, květy, větve, dřeva, kmeny a kůry někdejší křídové kvě- 

 teny. Mezi zkamenělinami mořskými převládají celkem pobřežní tvary, 

 což souhlasí také s povahou bývalého vodstva našeho křidového 

 útvaru. 



Zkameněliny většího dílu pásem s četnými Ostreami svědčí 

 o menší hloubce moře, v němž žily. Zkameněliny pásma X. s četnými 

 Hexactinellidami a Lithistidami, s Parasmiliemi a Micrabatiemi, Te- 

 rabratulami, Terebratulinami a Craniemi svědčí zase o tom, že pásmo 

 X. v hlubokém se usadilo moři. 



Následkem přistěhování se mořské fauny ze Severoněmecké 

 oblasti moře křidového do českého zálivu na počátku pásma II., roz- 

 šířila se u nás podobná fauna jako v blízkém Německu (Cenomanská). 

 Na to však byl styk fauny naší krajiny s faunou Severoněmeckou 

 menší, poněvadž usazeniny útvaru křidového ve Vysočině Řipské a 

 zvláště v Polomených Horách jsou pobřežní a ty nebyly příznivý 

 fauně německé, která ve hlubokém a šírém moři žila. Teprve za doby 

 pásma X. nastal opět větší styk s faunou německou, která nalezla 

 i u nás, ve hlubokém moři a při podobných usazeninách jako v Ně- 

 mecku, příhodné místo ku svému žití (Scaphitové vrstvy)^). 



^) Srovnej C. Zahálky : První zpráva o geologickj'ch poměrech výšiny Bro- 

 zanské, str. 20., 21. Zprávy Král. Čes. Spol. Nánk. 1884. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1896. 1 



