o vzniku cicvárfi v Severních Cechách. 3 



jemné otvory nalezneme. Také se naleznou cicváry mající na samém 

 povrchu široké praskliny do vnitř cicváru zasahující. Rozpraskáváním 

 vnitřních stěn cicváru stává se někdy, že se kousky vnitřních stěn 

 odtrhnou a uvnitř povalují. Cicvár takový chřestí, jestliže jím za- 

 třeseme. 



Velikost cicváru řídí se jeho stářím. Jsou cicváry jen o několik 

 mm v průměru, dosahují však nezřídka průměru neb délky 10 cm ba 

 i 20 cm. Poslední, největší cicváry nalezl jsem v pyropovém štěrku 

 u Chrášťan a v písku od Bečova. 



Barva cicváru řídí se obyčejně barvou horniny, v níž cicváry 

 vězí. Ve žlutnici bývají nejčastěji žluté, zřídka žlutobílé a bílé. Cic- 

 váry ve štěrku pyropovém jsou bělavé až žlutobílé, v písku u Bečova 

 jsou šedé jako písek sám. V modravém diluvialním jílu u Libochovic 

 jsou žlutavé a bílé. Cicvár jako konkrece jeví soustředně vrstevnatý 

 sloh. Vrstvy vnější jsou světlejší, hlubší jsou tmavší. Tak jsou bílé 

 cicváry uvnitř šedé. Nejsvrchnější část cicváru jest také měkká. Proto 

 bílé cicváry píší jako křída. Dále od povrchu jest vrstva tvrdší a 

 vnitřní tmavší část má již tvrdost vápence. 



Každý cicvár obsahuje hojně vápence. Tento se prozrazuje nejen 

 kyselinou, ale i pod drobnohledem. Další složení odvisle jest od hor- 

 niny, ve které se cicvár nalézá. Cicváry ve žluté hlíně obsahují vedle 

 převládajícího vápence částečky jílu, tu a tam zrnko křemene. Tam 

 kde povstaly žlutnice navátím prachu ze zvětralých vápnitých slínů, 

 jako to je na Klapské vysočině, tam ani pod drobnohledem nenalezl 

 jsem v cicváru křemene. Cicváry uložené ve žlutnici Polomených Hor 

 mají celkem málo křemenných zrnek. Vytvořil-li se však cicvár v nej- 

 hlubší části žlutnice ve styku s pískovcem útvaru křídového, jako to 

 je u Zivonína, pak chová, zvláště na povrchu, veliké množství kře- 

 menných zrn až jako hrách velkých, jako onen pískovec. Další nerost 

 v našich cicvárech obyčejný jest glaukonit. Vyskytuje se jak v cic- 

 várech Polomených Hor, tak v cicvárech Klapské vysočiny, častěji než 

 zrna křemenná. Zřídka má ještě svou zelenou jak tráva barvu. Oby- 

 čejně jest již proměněn, barvy žlutozelené, žluté neb hnědé až rezavé. 

 V mikroskopických výbrusech cicváru z okolí Kokořína nenalezl jsem 

 sice žádných stop zkamenělin, za to se však vyskytly v cicvárech, 

 které vyňaty byly ze žlutnice u Dřemčic blíž Třiblic. Žlutnice ty na- 

 váty byly ovšem z vrstev vápnitoslinitých útvaru křídového na fora- 

 minifery a spongie velmi boliatých, proto také ve výbrusech cicváru 

 vyskytly se průřezy foraminifer a jehlic spongit. Podle okolností mo- 

 hou ještě jiné nerosty v cicvárech se objevovati. Tak v pyropovém 



1* 



k 



