o vzniku cicTárů v Severních Cechách. 7 



ve hlíně, že při srážení se vápence na kořínku též spolu s vápencem 

 i hlína stává se součástí cicváru. Z té samé příčiny bude součástí 

 cicváru vedle vápence písek, jestliže se tvořily cicváry ve vrstvě pís- 

 čité, jako to jest u Bečova, anebo čedič (i jiné horniny a nerosty) 

 tvořil-li se cicvár ve vrstvě, která čedič chová, jako to jest v dilu- 

 viálním štěrku pyropovém u Chrástan a p. 



Mikroskopický rozbor hlín diluvialních souhlasí s mikroskopi- 

 ckým rozborem cicváru v ní obsažených až na to, že v cicvárech 

 převládá vápenec. Poněvadž naše hlíny povstaly navátím zvětralých 

 částeček vrstev útvaru křídového, chovají též dosti glaukonitu (namnoze 

 zvětralého). Následkem toho i v cicvárech našich glaukonit obyčejným 

 je nerostem. Na Brozanské výšině a Klapské vysočině, kde hlína na- 

 vátá má materiál z nejvyšších vrstev tamnějšího útvaru křídového na 

 foraminifery velmi bohatých, tam jsou i ve hlíně foraminifery a jehlice 

 spongií. Cicváry pak ve hlínách těch se vyskytující vykazují pak na 

 mikroskopických výbrusech též foraminifery i jehlice spongií. 



W. Fra>'tzen pojednávaje o povstání cicváru v lossu údolí Věry 

 blíž Meiningen v uvedené již tuto práci, praví: „Man begreift nicht, 

 welche Kraft einen Theil des im Loss enthaltenen kohlensauren Kalks 

 gezwungen haben konnte, sich nach wenigen bestimmten Punkten hin- 

 zube-svegen und sich gerade dort zu concentriren. Man íindet keines- 

 wegs in den Losspuppen einen fremden Korper, etwa eine kalkhaltige 

 Versteinerung, wie in manchen aoderen sogenannten Concretionen, 

 welchem man eine Auziehungskraft auf den kohlensauren Kalk, sei 

 es nun gleich bei dem Absatze der die Losspuppen einschliessenden 

 Lagerstátte, sei es nach Bildung derselben im Laufe der Zeiten zu- 

 trauen konnte." 



K tomuto článku Frantzenově dovoluji si připomenouti : „kořeny 

 rostlin mohou dáti také vznik tvorbě cicváru. „ 



Ku článku našemu o vzniku cicváru v Polomených Horách sluší 

 také připojiti, že se vyskytuje pod diluvialní hlínou v Polomených 

 Horách na několika místech štěrk, ku př. u Éepína,") Jeníchova,^^) 

 Nebužel.^^) Vrstva tohoto štěrku jest průměrně 1 m mocná, složená 

 z tenkých placiček bílého slinitého vápence a mezi nimi jest táž 

 žlutá hlína jako jest hlína vrstvu štěrkovou pokrývající. Ony placičky 

 vápence (křidláku) pochází z pásma X. útvaru křídového zdejšího 

 okolí. Na temenech vrchů pokryta jest štěrková vrstva několik metrů 



") Zahálka: Pásmo IX. Řepínské podoií. Str. 4. 21. 24. Obr. 46. 

 ^*) Zahálka : Pásmo IX. Jeníchovské podoií. Str. 2. 



