8 XXIV. Čeněk Zahálka: 



mocnou žlutnicí, při stráních, kde tento štěrk na povrch vychází, tam 

 žlutnice je slabší. Kdyby byly povstaly cicváry v Polomených Horách 

 též z kousků vápencových, tak jako u Meiningen z Wellenkalku, tož 

 by se právě v této štěrkové vrstvě cicváry objevovaly ve velkém 

 množství jakož i přechody kousků vápencových v cicváry. Zatím jsou 

 však úplně zachovány bílé placičky slinitého vápence, nepozorujeme 

 na jich povrchu žádný sražený vápenec, nejsou rozpraskány ani na 

 povrchu ani uvnitř, ba nenalezl jsem ve vrstvě té nikdy cicváry, 

 ač by to nebylo nic zvláštního zvláště tam, kde štěrk jest blíže 

 povrchu, tak že by kořeny rostlin byly tam mohly vniknouti a dáti 

 podnět ku tvoření se cicvárů. Nenalézáme tedy v Polomených Horách 

 žádných dokladů pro to, že by tam cicváry byly mohly povstati pro- 

 měnou vápencových kousků útvaru křídového. 



Hned při prvních nálezech sraženého vápence na živoucích ko- 

 řenech rostlin přišel jsem na myšlenku: nedává asi rostlina sama 

 svým životním pochodem podnět ku inkrustaci vápence na svých ko- 

 řenech ? 



Tuto otázku mně jako neodborníku rozhodnouti nepřísluší. Budiž 

 mi však dovoleno připomenouti, že když jsem se o otázce této zmínil 

 panu prof. dru Ladislavu Celakgvskéjiu, upozornil mne laskavě na 

 práci DucHARTREovu : „Examen des dépots formés sur les radicelles 

 des végétaux".^^) Spisovatel popisuje tu kulovitá aneb nepravidelná 

 tělesa dosahující as 3 cm průměru, litera hýla pozorována na kořenech 

 stromúv orangových a granátových. Složena jsou u prvých se síranu 

 a uhličitanu vápenatého^ u posledních mimo totéssjílu. Měla povstati 

 tím spúsobem, Že kořeny přijaly s vody, která ku zalévání upotřebena 

 byla více vody nes solí, tak se se tyto na kořenech srásely. 



Vzhledem k tomu, že se mohou vyskytnouti cicváry ve žlutnici 

 též v takové hloubce, do které dnes kořeny rostlin nezasahují, sluší 

 podotknouti, že za doby usazování se ' žlutnice byla tato také méně 

 mocná a tu mohly kořeny rostlin na ní rostoucí vnikati i do těch 

 hloubek, kam nyní vnikati nemohou. 



Jak povstaly praskliny a vnitřní dutiny v cicvárech vysvětlil 

 dostatečně Frantzen, jak jsme se o tom již vpředu zmínili. Počta,^^) 

 jenž podrobil cicváry četným pokusům praví: „Die Wirkung der 

 Wárme (Austrocknen) ruft in einer verháltnissmássig wenig verán- 

 derten Losspuppe alle jene Erscheinungen hervor, welche an bereits 



^^) Bulletin de la Société botanique de France. T. XXXVII. 1890, p. 48. 

 ") Ueber einige Yersuche etc. Sitzungsber. etc. str. 601. 



