18 XXV. Bohumil Němec: 



obdobné poměry, že totiž ústí slinné žlázy na kusadlech a ne do du- 

 tiny ústní nebo pharyngu. 



Nad míru charakteristická je histologická struktura vývodních 

 kliček skořápečné žlázy u Hygrophileí. Plasma jeví corticalní prouž- 

 kování, které zvláště u Haploplithalma je hrubé (obr. 27, KV). Jádra 

 jsou veliká, kulatá neb ovální, nikdy laločnatá. Lumen vyplněno bývá 

 homogenní světlou hmotou, která uvnitř kliček barvy nepřijímá. Ani 

 zde nelze rozeznati nikdy hranice buněk a musíme opět označiti celý 

 dlouhý kanál za syncytium. Na vnější straně povléká žlázu jemný poji- 

 vový obal, v němž sem tam vidíme malá jádra. Mezi kličkami a kolem 

 konečného váčku proudí intensivně krev. Na praeparatech pozorujeme 

 tu v lakunaruích prostorách množství lymphocytů (obr. 27, 39, 1), 



O málo menší je skořápečná žláza u Haplophthalma. Na příčném 

 řezu před niaxillou druhého páru (obr. 27.) vidíme tytéž věci jako 

 u Ligidia. Ze předu na spodní straně táhne se dosti velký, opět ten- 

 kostěnný váček konečný (KV) přecházející ve vývodní kličky. Jich 

 plasma jeví mnohem hrubší ještě corticalní proužkování než u Li- 

 gidia. U všech individuí, jež jsem prohlížel, byla plasma zřejmě 

 žlutavě zbarvena. Stejné asi poměrně velikosti jest žláza Trichonisca. 



U Hygrophileí jeví se skořápečná žláza jako orgán zcela dobře 

 vyvinutý a fungující. U Oniscodeí ukazují však poměry žlázy homo- 

 logické na orgán jistě degenerující. Předně jest zde úplně zatlačen 

 do basalní části maxilly (obr. 41.) skoro mimo oběh krve. U Platy- 

 arthra (obr. 40.) jest to dlouhý zahnutý vak, vyplněný jemně zrnitou 

 hmotou, který však postrádá již vývodu. Plasma jest prostě zrnitá 

 jako v konečném váčku Hygrophileí, jádra velmi sporá. Podobné po- 

 měry ukazuje žláza Porcelliona. Také zde je to jednou zahnutý vak 

 (obr. 41,), dosti tenkostěnný, velmi jemnou pojivou blanou pokrytý. 

 Plasma jest rozlišena ve dvě vrstvy: Spodní, jemně zrnitou (obr. 41, 

 gr), vnitřní, jasnou, proužkovanou (c). Ovální, jako by stlačená jádia 

 leží výhradně ve spodní granulované vrstvě. Žláza spočívá v síťovitém 

 lakuuarním pojivu. U Porcelliona má však žláza ještě svůj vývod 

 a sice dosti dlouhý. Z velké části jest původu ectodermalního, nebot 

 jest vyložen chitinovou intimou (obr. 29, chg). Při svlékání odhazuje 

 se také tato intima. U zvířat právě před svlékáním se nalézajících 

 nalézáme pak dvě chitinové lamelly (obr. 29), Vnitřní, která má býti 

 odhozena (ch j a pod ní již vytvořenou intimu novou (chg). Tak tomu 

 jest také ve vývodu skořápečné žlázy Asella. 



Budiž mi tu dovoleno zmíniti se o morfologickéra významu t. 

 zv, antennaluí a skořápečné žlázy. První ústí konstantně na basi ty- 



