2 XXVI. Jos. Frejlach: 



byla vyšetřována na němeclíém ústavu námořním (Deutsche Seewarte 

 v Hamburku známými methodology professorem Drem. W. Koppesei: 

 a Drem. H. Meyerem, jeví rozhodnou převahu stupňů sudých nat 

 lichými a to ve všech dobách ročních v obou vyšetřovaných kvadrá- 

 tech (149a, 111 severní polovice, 111 již. polov.).-) Toť okolnost tím 

 zajímavější, ježto příslušná pozorování oceánská nepocházejí snad oc 

 jednotlivce, nýbrž od mnoha set pozorovatelů. Jest nám tu patrně 

 činiti s jediným společným pramenem psychologickým, který dosud 

 nebyl vyšetřen, ač by to bylo záhodné. — Řada pozorování pražských 

 jest tak rozsáhlá, že by nemohlo býti bez zajímavosti vyšetřiti „osobni 

 chyby" jednotlivých pozorovatelů, avšak práce s tím spojená by nej 

 byla v žádoucím poměru k výsledku tím spíše, ježto hlavní faktur 

 samo jest známo již z řečené práce Laureístovy a Koppenovy-Mkyr] 

 ROVY. Třeba ovšem připomenouti, že výsledky těchto odborníků ne] 

 jsou vyvoděny ze srovnání pozorování, konaných různými pozorovateli 

 na jednom a témž místě současně, jakž by to vyžadovala naprostí 

 přesnost. — Moment „osobních chyb" měl na moji práci ten účin, ž^ 

 jsem místo užších stupňů zavedl širší. 



Druhá otázka, působící obtíže, jest důsažné zpracování. K struční 

 charakterisaci daného počtu stejnorodých, na vzájem srovnatelných" 

 veličin užívá dosavadní klimatologie t. zv. hodnoty průměrné t. j. kvo- 

 cientu ze součtu a počtu hodnot jedinečných. Hodnota průměrná má 

 různé dobré vlastnosti, jež byly již častěji na rozmanitých místech 

 obšírně vykládány. Avšak jsou případy, že i průměr selže a stane se 

 nepotřebným. Při této souborné hodnotě se totiž předpokládá, že hod- 

 noty jedinečné, spořádané dle velikosti, jsou kol ní souměrně rozdě- 

 leny, úchylky souměrné skupeny. Tu bývá součet i počet nchylek klad- 

 ných i záporných stejný a průměr jest zároveň hodnotou nejvíce pravdě- 

 podobnou. Tak tomu bývá ku př. vždy, kdy jde o měření určitého 

 předmětu, jenž vskutku sám existuje. — Za druhé se průměru uživií 

 k soubornému označení veličin, nevztahujících se k jednomu a ténin.^ 

 konkrétnému předmětu, nýbrž k libovolně četným předmětům téliož 

 druliu. V tomto případě však jest domněnka, jako by stejně veliké 

 úchylky na obou stranách byly stejně pravděpodobný, bezdůvodná, 

 ano nesprávná, neboť tu bývají veličiny jedinečné kol veličin soubor- 

 ných skupeny převalnou většinou nesouměrně. Tohoto i'ázu pak jsou 

 hodnoty klimatologické. Proto Ize-li průměru vším právem užiti 



^) Die Haufigkeit der verscbiedenon Bewnlkiingsgrade als klimatologischcs 

 Element. Aus dem Archiv der Deutsclien Seewarte. XVI. Y Hamburku 1893. 



