2 IV. J. N. Woldřich 



Verháltnisse Bohmeus" (1854), řadí vrstvy, o nichž jednáme, k útvaru 

 kamenouhelnémii. Cžjžek podává zprávu trochu podrobnější ve schůzi 

 říšsk. geolog, ústavu (7. března 1854) „Die geologischen Verháltnisse 

 des Anthracitvorkommens bei Budweis", Jahrb. d. k. k. geolog. Reichs- 

 anst, Wien, B. V., 1854, Nr. 1, str. 224. Cžjžek dovolává se v ní 

 Zippe-ho a mapy Kreibichovy, i dovozuje, že synklinalní poloha vrstev 

 na severu a na jihu svědčí o tom, že usazeniny tyto mají podobu 

 pánve, jejíž pouze malá čásť jen jest pokryta třetíhorními vrstvami. 

 Ve vrstvách pánve této lze rozeznati tři hlavní části: 



1. Nejspodnější čásť, asi 60 sáhů mocná, skládá se ze světlo- 

 hnědých pevných, asi jeden střevíc silných pískovců, obsahujících 

 zrnka živcová a střídajících se se zelenavými, Často skvrnitými lupky. 



2. Střední část, asi 40 — 50 sáhů mocná, skládá se z šedých 

 a černých lupků jilovitých a písečnatých, mezi nimiž uloženy jsou 

 slabé vrstvy světlošedého pískovce, v první části jmenovaného, a še- 

 dého neb modravého jílu. 



3. Hořejší nejsilnější čásť, asi 100 sáhů mocnou, tvoří červeno- 

 hnědé písečnaté a jílovité lupky, porůznu zelenavé, mezi nimiž ulo- 

 ženy jsou slabé vrstvy plastického, ponejvíce červeného jílu. Západně 

 od Libniče vyskytují se i slabé vrstvy a pecky jílovitého vápence. 



Ve spodních vrstvách střední části, totiž v šedých lupcích nalézá 

 se uhelná flec (anthracit), kteráž byla r. 1560 odkryta základní štolou 

 Eliášovou. Teprve v novější době činěny zde jakož i u Lhotic po- 

 kusy, flec tu dobývati, ustálo se však záhy v další práci, ježto flec 

 ta jednak příliš slabá, jednak nepravidelně uložena byla. R. 1853 

 počala dolovati nová společnost severně od Vrat a dosáhla v hloubce 

 9 sáhů (?) uhelnou flec, tato záhy vyčerpána byla, protož se podnik 

 ten neudržel. Základní práce Cžjžkovy použili někteří pozdější ba- 

 datelé ve spisech svých, zvláště do rozdělení Cžjžkovo, ač v několika 

 podrobnostech s novějšími zkušenostmi nesouhlasí. Jediný O. Feist- 

 mantel činí výjimku, poukazuje na vápenec mezi lupky ve Oselném 

 a západně od Hůry uložený a počítaje vrstvy neogénové u Bídy 

 a Hrdějic k permu. 



C. v. Ettingkausen : „Uiber das Anthracitlager von Budweis" 

 Jahrb. der k. k. geolog. Reichsanst. 1854, str. 196, připisuje na základě 

 otisků na lupcích Cžjžkem sebraných, celý komplex anthracitovému 

 útvaru alpskému. F. Strasky ve spise „Analyse der Anthracitkohle 

 in der Náhe von Rudolfstadt bei Budweis", Sitzb. d. math. nat. Cl. 

 d. kon. Academie d. Wiss. Wien, B. XIX, 1856, p. 325, podává geo- 

 logickou zprávu podle Cžjžka, uvádí, že dal erár v roce 1836 dva- 



