Příspěvlcy k seznání budějovické pánve permské a tíetihorní. 9 



Známo jest, že rulové wstvy pošumavské směřují celkem od jiho- 

 východu k severozápadu a že zapadají pod 30 — 50° na severovýchod. 

 Na západním a východním pokraji pánve budějovické jest tomu však 

 jinak; zde na západním okraji u Habrí směřují vrstvy rulové sice 

 od jihovýchodu k severozápadu, zapadají však pod 40 — 60° na jiho- 

 západ pod granulit;^) totiž zapadání mají vrstvy tyto i dále na sever 

 u Ůakova a Dačic. Na východním okraji pak zapadají rulové vrstvy 

 na západ k pánvi budějovické, ač směr i zapadání jejich jsou na po- 

 měrně malé části terrainu dosti nepravidelné ; hlavně u Hůry nalézají 

 se vržení souvislá s couky rudovými. Všeobecně udává zde Jo- 

 kély ') zapadání pod 50 — 70° na západ a severozápad, kdežto Helm- 

 hacker v profilu svém (1. c. str. 106) uvádí zapadání ruly u Malé 

 Hory (Adamstadt), asi jen místní, pouze pod 36° ku 22 h. Zapadávají 

 tudíž vrstvy rulové (podle Jokélyho) na východním okraji pánve bu- 

 dějovické příkřeji do roviny budějovické, kdežto na západním okraji 

 vystupují méně příkře z jihoseveru. Poměr ten vysvětluje okolnost, 

 že část pánve třetihorní, jíž Vltava protéká, leží blíže okraje vý- 

 chodního než západního. 



Helmhackrem podaný průřez pánvičky permské, vedený od jiho- 

 východu u Malé Hory k severozápadu u Hrdějovic kam až sáhá vý- 

 běžek ruly od severu, zdá se býti dosti správný. Shrneme-li pak ve- 

 škeré poměry v pojednání tomto, týkající se permské pánvičky Čili 

 lépe chobotu libničského a třetihorní pánve budějovické, zvláště pak 

 pískovců a lupků permských, u Břehová se vyskytujících, dospějeme 

 k následujícímu idealnému průřezu, vedenému poněkud jižně od prů- 

 řezu Helmhackrova, totiž od jižního okraje permu, severně u Vrat, 

 tudíž od jihovýchodu přes pánev budějovickou směrem k severozá- 

 padu u Břehová. 



Průřez permské a třetihorní pánve budějovické. 



Průřez ten (viz obr. 5. str. 21), v němž uvedená vrtání, o nichž 

 řeč byla, naznačena jsou kolmými přímkami, obsahuje vrstvy permské 

 a třetihorní; tyto jsou zjištěny na obou pokrajích i uprostřed pánve, 



») v. Hochstetter: Geognost. Studien aus dem Bohmerwalde. Jahrb. d. k. k. 

 geolog. Reichsanst. B. V. H. 1. 1854. 



^) Beitrage zur Kenntn. d. Erzlagerst. bei Adamstadt u. Rudolfstadt im sůdl. 

 Bohmen. Jahrb. d. k. k. geolog. Reichsanst. B. V. H. 1. 1854. 



