10 IV. J. N. Woldřich 



neví se však dosud, jak hluboko pod 114-5' m sahají u Budějovic. 

 Vrstvy útvaru permského, patřící jeho oddělení spodnímu, zjištěny 

 jsou pod Hůrou a u Vrat a částečně i u Břehová. Doplníme-li směr 

 vrstev těch podle zapadání jejich, lze tušiti permské vrstvy směrem 

 západním pod vrstvami třetihorními, jak průřez ukazuje. Z tohoto 

 vysvítá, jak permské vrstvy svého času alespoň se byly usadily v pro- 

 hlubině rulové, nevylučujíce ovšem v největší hloubce, již Vltava sle- 

 duje, rozsedlinu neb vržení. Jelikož prostoupeny jsou permské vrstvy 

 na východním pokraji několika vrženími, nebude zajisté ani v hloubce 

 uložení jejich úplně pravidelné. Není ovšem vyloučena možnost, že 

 se tu vůbec více nenalézají, byvše již odplaveny ve dlouhém Čase 

 od doby permské až do doby třetihorní. Pravdě podobnější jest však, 

 že útvar permský a flec anthracitová, uložená ve střední části útvaru 

 tohoto, pokračuje pod třetihorními vrstvami dále na západ; avšak 

 vzpomenuté tektonické zjevy v krajině této nelákají nikterak k pra- 

 kticlíým podnikům obsáhlým. 



Dovoluji si ještě poznámku o stérku, vyskytujícím se pod ornicí 

 třetihorní pánve budějovické nejen v nížinách ale i u okrajů pánve. 

 Ve štěrku tomto přichází vltavín (moldavit), jenž v posledním čase stal 

 se velmi zajímavým, jehož nerostná povaha však dosud ještě pochyb- 

 nou jest. Přichází ve štěrku na př. u Vrabče, u Korosek, u Netolic, 

 u Budějovic, u Rodomilic atd. Štěrk ten řáděn byl dosavad k vrstvám 

 třetihorním, než toto domnělé stáří není nijak dokázáno, ač stejně těžko 

 lze dokázati též diluvialní stáří jeho. V budějovické rovině strže ča- 

 stěji se vyskytují, taktéž i rovina tato více jest splavena než třetihorní 

 rovina třeboňská, ač vrstvy obou pánví na vyvýšených místech sou- 

 hlasejí. Splavení to těžko klásti do doby pliocaenové, z níž sedimentů 

 zde není, spíše do doby diluvialní, kdy mohlo splavení to souviseti 

 s roztaním sněhu a ledu na výšinách pošumavských , odkud jen 

 mohou pocházeti oblázky krystalů křemenných, oblázky obyčejného 

 křemene, křemence a t. d., v štěrku usazené. Ano, jelikož o zaled- 

 nění výšin pošumavských nelze dále pochybovati již s ohledem na 

 glacialní zvířenu sudslavickou, mohl býti led pošinut až do roviny 

 budějovické. Část roviny té na levém břehu Vltavy jest až k patě 

 Plánských Hor na povrchu vlnitá, táhnou se tu nízké hřbety; zjev 

 ten lze snadno vysvětliti působením ledu; povrchní štěrk v rovině 

 této rozšířený mohl by tudíž býti původu glaciálního a rozsáhlé močály 

 a blata krajiny této mohly by býti zbytky vod diluvialních. Názor 

 tento však nelze dnes dokázati. Zajímavá jest konečně ještě okolnost, 

 že nalezl jsem vltavín spolu s oblázky krystalu křemenného a kře- 



