v. Čeněk Zahálka 



Cesta do YrUky. 



V západní části Kipské vysočiny je celkový sklon vrstev k vý- 

 chodu. Obnáší ve směru od Vrbky ku Klenci 51'. Místy jako „Na 

 měchuře" obnáší sklon 1°. Tento sklon, jeden z největších ve vyso- 

 čině naší končí se údolím Čepele v Klenci, neboť v témže směru 

 východním od Klence ku Řipu vrstvy neklesají. Údolím Čepele 

 u Klence jest tedy naznačena čára dislokační, jíž nazveme ZZewedsZcotř 

 dislokaci. 



Na západním okraji vysočiny Řipské jde rozsedlina ve směru 

 severovýchodním po úpatí stráně Oharecké od Hvížďalky (blíž Eoud- 

 níčku) ku Vrbce (při cestě Budyůsko-břízské). Podle této rozsedliny 

 vystoupily vrstvy na straně jihovýchodní do větší výše, než-li na 

 straně severozápadní (v údolí Oharky). Tuto dislokaci znamenejme: 

 Ohareckou dislokací I. 



Obcí Přestavlky, ve 

 směru údolním, t. j. od 

 západu k východu jdou 

 dvě rozsedliny, jichž po- 

 loha kopáním studnic a 

 dolováním po uhlí shle- 

 dána byla. Vrstvy pásma 

 I. mezi rozsedlinami upro- 

 střed obce běžící jsou mno- 

 hem výše položeny, nežli 

 souhlasné vrstvy na se- 

 verní a jižní straně roz- 

 sedlin. Dislokace Přesta- 

 vlckd. 



V údolí, které jde 

 rovnoběžně s předešlým, 

 mezi Nižebohy a Přesta- 

 vlky, je opět pošinutí vr- 

 stev patrné. V lomu Po- 

 dolského, který je při se- 

 verní straně údolí, jsou 

 vrstvy mladší (pásma IV.) mnohem níže položeny než-li vrstvy starší 

 (pásma III.), které jsou jen několik kroků odtud na jižní straně pří- 

 stupné. Nizebožskd dislokace. 



Nejmocnější dislokace vrstev z celého Polabí našeho jest poblíž 

 cesty Židovicko-chvalínské. Její směr je východo-severo východní. 

 Vrstvy (pás. X. a XI.) za rozsedlinou touto na straně Rohatecké (t. 



I a. rc/sovai ^a,h<H?0'^ • 



Průřez dle cesty z Budyně do Břízy ve 

 stráni východně od Vrbky. 



Poměr délky 1 : 12500. Poměr výšky 1 : 1000. 

 r =: Oharecká rozsedlina I. 



