Geotektonika křídového útvaru v okolí Řipu. 3 



j. na straně severozápadní) jsou proti vrstvám (pásma III.) na straně 

 Roudnické (jihových.) o 139 m! hlouběji vrženy (t. j. o celou mocnost 

 pásma IV, až X. čili 158 m méně 19 m). Vrstvy na obou stranách 

 tohoto pamětihodného vržení nejeví žádného sklonu. Tato dislokace 

 již nazývati chceme Zidovicko-chvalinskou dislokací^ naznačena je 

 v povrchu zemském nepatrným sedlem mezi Židovicemi a Chvalínem 

 a údolím u Židovic. 



Jižně od Nučniček (u Terezína) vystupuje z Labské roviny při 

 lese nízký břeh od severozápadu ku jihovýchodu, pokrytý diluviálním 

 štěrkem a pískem. V lomu na Vinici zakončují se tam vodorovné 

 vrstvy pásma VIII. náhle šikmou rozsedlinou, pěkně odkrytou, za 

 níž nalézají se vrstvy skloněné ku jihovýchodu, a náleží pásmu X. 

 Vrstvy pásma X. jsou v kontaktu s pásmem VIII. nápadně vzhůru 

 zahnuté. Velikost celého vržení může tu obnášeti asi 15 m. Dislokace 

 Nučniéskd. ^) 



Sklon vrstev východního úpatí Ripu směřuje ku východu a jest 

 dosti znatelný ; obnáší od Ovčárny- ku Ctiněvsi 31'. Hornobeřkovická 

 planina má též sklon k východu; zapadajíť vrstvy od Černoušku do 

 Horních Beřkovic pod úhlem 9'. Údolím Ctiněvesským naznačen je 

 tudíž zlom vrstev. Ctiněvesskd dislokace. 



Vrstvy v severní části Řipské vysočiny od Roudnice přes Kráb- 

 čickou pláň až ku Dolním Beřkovicům mají sklon ku severosevero- 

 východu. Sklon obnáší 27'. Na profilu z Řipu na Vrchlábec, od jihu 

 na sever, který není tudíž veden ve směru největšího spádu, jest sklon 

 o něco menší a sice 17'. Profil od nemocnice v Roudnici přes Bechlín 

 až ku Horním Počápům (od západu ku východu) vykazuje ještě menší 

 spád, neboť jest málo odchýlen od „směru" vrstev. 



Na pravé straně Labe jeví vrstvy útvaru křídového od Kyškovic 

 až za Sovici sklon ku jihozápadu a sice 13'. Dále nad Štětím je 

 sklon větší a sice k západuseverozápadu a obnáší 22'. Profily sestro- 

 jené napříč Labe z Řipu na Sovici aneb z Řipu na stráně u Štětí, 

 ukazují nejen změnu ve sklonu vrstev, nýbrž i mocné vyvýšení vrstev 

 na pravém břehu Labe proti břehu levému a obnášejí u Sovice as 

 40 m. Následkem toho jest údolím Labe mezi Řipskou a Dubskou 

 vysočinou naznačena mocná rozsedlina, v níž přirozeně si vodstvo 

 vynašlo svůj běh; jest pak rozsedlina tato u Roudnice směru vý- 

 chodního, pod Sovici severovýchodního a od Štětí ku Mělníku jiho- 

 východního. Labská dislokace. 



J) Zahálka: O souvrství glaukon. váp. slinu v Polabí litoměřicko-mělnickém. 

 Obr. 1. Str. 403. Věstník Král. Čes. Spol. nauk. 1891. 



