v. Čeuěk Zahálka 



Obr. 4. Rozsedliny a trhliny ve 4. vrstvě písči- 

 tého slinu pásma V. h. v úvozu silnice nad 

 Brozánky. 



S^z moirf písč. slin. Pz=šedé pásky téhož 



slinu po obou stranách rozsedlin a trhlin, 



limonitem zbarvené. 



páni základů budov, na ho- 

 lých stráních, nápadný Jsou 

 ony rozsedliny, jež jsouce 

 mezi sebou rovnoběžné, ča- 

 sto se opakují a dle nichž 

 i vrstvy jsou méně neb více 

 rozestoupeny. Tyto rozsedliny 

 nazývejme hlavními, na roz- 

 díl od těch, jež mají nepra- 

 videlný směr: rozsedliny ve- 

 dlejší. Pamětihodné jsou pak 

 rozsedliny dislokační , dle 

 nichž vrstvy celého útvaru 

 křidového mění svůj sklon. 



aneb dle nichž jsou jedny vrstvy proti druhým vrženy vzhůru neb 

 dolů, jak to již v předešlé části bylo shledáno. 



Směr hlavních rozsedlin souhlasí se směrem nejbližších čar 

 dislokačních a jest pro jisté okolí stálý. Z toho následuje, že po- 

 vstaly současně s nimi, mocným tlakem postranním, jak se to i po- 

 kusy dokázati dá. Založen-li průkop silnice, dráhy a p. rovnoběžně 

 dle rozsedlin, jeví se skalní stěny kolmé; je-li však průkop ten ku 

 rozsedlinám šikmý, pak jsou stěny nerovné a rozsedlinami ustavičně 

 přetrhovány, zvláště vynikají klínovité obrysy skal se stěnami stří- 

 davě rovnoběžnými, převládají-li v místě tom dvě soustavy rozsedlin i 

 v kosém úhlu se protínající. Nápadné jsou takové klínovité obrysy 

 skal při silnici z Koudnice do Podlusk (u kaple sv. Rosalie), u hos- 

 podářské školy v Hracholuskách aj. aj. Ve Hracholuskách a v Roud- 

 nici jest jedna hlavní soustava rozsedlin západo-severo-západní (125*' ^ 

 s úchylkou magnetickou). Tato souhlasí s dislokační čarou Labskou 

 v Roudnici. Druhá hlavní soustava rozsedlin směřuje ku severo-se- 

 vero-východu (225*^ s úch. magn.), která souhlasí s dislokační čarou 

 Labskou pod Sovicí. Třetí soustava jest východní-sévero-východní 

 (260'' s úch- magn.), která souhlasí s blízkou dislokační čarou Žido- 

 vicko-chvalínskou. Podobně jest to v jiných krajinách Polabí našeho. 



Vedlejší rozsedliny nemají určitého směru, jsou původu primár- 

 ního, neboť stojí v bezprostřední souvislosti s tvorbou vrstev, po- 

 vstavše kontrakcí vzbuzenou vysýcháním vrstev. 



Rozsedlinami a lóžemi (plochami vrstevnatosti) vytínají se 

 z vrstev hranalovitá tělesa, jichž rozměry a tvar závislé jsou od 

 směru a počtu rozsedlin a vzdálenosti loží. 



