Geotektonika křídového útvaru v okolí Ěipu. 7 



Do rozsedlin vniká s hůry dolů voda, přinášejíc ssebou mine- 

 rálné látky nahoře rozpuštěné a na stěnách jejich pak je usazuje. 

 U nás bývají všude stěny rozsedlin pokryty kůrami limonitu barvy 

 žluté, hnědé, neb rezavé, někdy kůrami vápence vláknitého, jehož 

 směr vláken souhlasí se směrem tekoucí vody (hlavním spádem), řid- 

 čeji krystallinickým vápencem. Také se objevují někdy na rozsedli- 

 nách blíže povrchu zemského tabulky sádrovce. V základech domu 

 č. 150. na Bezděkově v Roudnici, kdež z rozsedlin slinu pásma III. 

 vytéká velké množství železité vody, byly následkem vyluhování 

 v rozsedlinách skuliny 5 až 10 cm. široké a v nich nalézaly se opa- 

 dané kousky slinu ze stěn rozsedlinových a stmelené limonitem ze 

 železité vody usazeným. 



Při kopání základů domu p. Kejře č. 296. v Roudnici, vyskytly 

 se dvojnásobné rozsedliny směru záp.-sev.-záp. Blíže povrchu byly 

 15 cm. od sebe vzdálené, ale rozšiřovaly se klínovitě, takže ve hloubce 

 3 m. již 20 cm. od sebe byly vzdáleny. V této rozsedlině byla při 

 silnici založena studnice, do níž hojnosť vody z rozsedlin přitékalo; 

 dle výroků skalníků, studni kopajících, opět se ve větší hloubce roz- 

 sedliny spojily. 



Podlé rozsedlin vymílá si vodstvo rádo cestu, zejména podlé 

 rozsedlin dislokačních a pak v těch rozsedlinách, které v sypkém 

 kamení se nalézají, jako to je ku př. ve kvádrových pískovcích 

 Dubské vysočiny. 



Vedle rozsedlin vyskytují se ještě v jednotlivých lavicích trhliny. 

 Jsou více neb méně od sebe vzdálené ale do nižších aneb vyšších 

 vrstev nepokračují. Tak uvádím co příklad lavici křemitého vápence 

 „drňák" z lomu ve Dračkách u Podlusk. Tato lavice je rozdělena 

 trhlinami, kolmo ku ložím jdoucí na špalky. Trhliny ty nepokračují 

 do hlubší lavice písčitého slinu „bělouše", která se ve dlouhé tabule 

 děliti dá, ale také nepokračují trhliny ty do vyšších tenkých vrstev 

 písčitého slinu, nýbrž písčitý slin táhne se neporušen přes trhliny 

 drháku jako „plachty" (tak nazývají jej proto skalníci). Tyto vlast- 

 nosti podržuje zmíněný drňák s přilehlými vrstvami i u Nižeboh, 

 kde v lomu Podolského opět na povrch vycházejí. Takové zjevy lze 

 nalézti i jinde. 



Všeobecnou příčinou utvoření se těchto trhlin jest zajisté kon- 

 trakce, kteráž nastala, když počala mokrá usazenina schnouti. 



NAkladem Královské České Společnosti N áuk, — Tiskem dra Edv. Grégra v Praze 1893. 



