XO VII. František Bayer 



Na předním konci lebky jako závěrečný kámen ve klenbě její 

 tu uložena lichá kosť mezičelistní {intermaxíUare^ praemaxillare^ obr. 

 1. a 2. imx) ; vezpod jest ozbrojena zoubky (průměrem 7 ; u j. ob. 

 a j. z. až 10), u j. ž. všech našich druhů nejmenšími (tato ozubená 

 část její má jméno lorocessus dentalis), a za nimi prodloužena ve vý- 

 čnělek patrový (processus 'palatinus, pp na obr. 2.), po jehož obou 

 stranách — při čelisti hořejší {mx) — po nepatrném zoubku {pro- 

 cessus maxillaris a nikoli p. palatinus L e y d i g) viděti. Nahoře, mezi 

 oběma vnějšími nozdrami {vn) jest intermaxillare prodlouženo směrem 

 ku kostem nosním ve výčnělek nosový {processus nasalis), u j. ž. ští- 

 hlejší a klenutější, než u j. ob. Po stranách jest přední část lebky 

 ohraničena mocnou čelistí hořejší {maxillare, obr. 1., 2. mx); na 

 vnější straně její viděti nepatrné otvory pro nervy, na vnitřní dvoj- 

 hroté zuby, uprostřed čelisti největší, jichž bývá u j. ž. a u j. ob. na 

 každé straně průměrem po 16, u j. z. až po 20. Vezpod jsou vý- 

 čnělky patrové {processus palatini, u ztlustlého okraje p)al) u j. ž. 

 sotva jen naznačeny a tedy ještě méně vyvinuty, než u j. ob. a j, z., 

 tak že u tohoto druhu pokrývku patrovou (Gaumendach), u ještěrek 

 vůbec jednoduchou, činí jen vomery a palatina. V předu k čelisti ho- 

 řejší, v zadu a nahoře k zadní části kosti čelní připojena kost jař- 

 mová {jugale, obr. 1. — 3. j), v zadu obloukem vzhůru zakřivená a tu 

 také důlek oční zavírající; jak jsme již připomenuli, jest zadní hrot 

 kosti jařmové spojen s kostí čtvercovou {q) jen ligamentem, tak že 

 oblouk jařmovým řečený dole kostí uzavřen není. 



Toť všecky parostotické kosti lebky kromě čelisti dolejší. 



Ku pravým kostem kožním („Hautknochen" a nikoli „Deck- 

 knochen") náležejí kosti nadoční (supraorhitaUa, superciliaria, obr. 

 1. o), kryjící konce neb okraje všech kostí čelních; jsou to tenké, 

 na povrchu drsné, totiž nepatrnými jamkami poseté štítky, jichž má 

 j. ž. nad každou orbitou z pravidla po 4 v řadě jediné, a to po 2 

 prostředních větších a 2 krajních (předních a zadních) mnohem 

 menších. U j. ob. jest jich nad každou orbitou řada dvojitá (nej- 

 častěji v obou řadách 9) a j. z. má na rozdíl od j. ž. a j. ob. na 

 skráních, t. j. pod zadní kostí čelní, za kostí jařmovou a dílem i na 

 ní ještě po 5 destičkách kostěných, jež z části přikrývají i columellu, 

 tak že u j. z. viděti se strany jen dolejší její část. 



Dodáme tu, že i j. ž. má na předu bulvy oční kolem rohovky 

 kruh teninkých chrupavek {orhitalia) téže úpravy, jako j. ob. nebo j. z. 

 (viz u Leydiga: Taf. XI. 134.) a kromě nich známé drobty chru- 

 pavky v dolejším víčku oka a ve bláně mrkavé. 



