20 XVin. Jindř. L. Barvíř 



steinu také amfibol. U Endersdorfu (Mittelberg) diallag a baštit 

 jsou vyvinuty jako větší, makroskopicky patrná zrna. U Grochberku 

 v Dolním Slezsku vyskytuje se hornina diallagová se grochauitem, 

 mnoho chromitu a něco magnetitu, dále lze nalézti skoro čerstvou 

 horninu, z olivinu a amfibolu složenou. ') — Mnoho zpráv o horninách, 

 obsahujících olivin, lze nalézti ve známé práci Tscher makově: 

 „tJber die Verbreitung des Olivins in den Felsarten.^)" — Na několika 

 místech přichází ve krajině rulové v Dolních Rakousích dle B ecke skála 

 bronzito-olivinová, složená největším dílem z olivinu, pak z aktinolitu 

 a bronzitu. Prvnější oba nerosty jsou drobuozrné, poslední jest větší 

 až jako pepř nebo hrách a vyniká porfyricky. Akcessorický spinel. 

 Struktura paralelní samostatná. (Diirnstein, Weissenkirchen, Rothen- 

 hof, Senftenberg.) U Himbergu tamtéž vyskytuje se skála amfibol- 

 olivinová. V ní činí olivin obyčejně třetinu směsi, ale některým 

 kusům schází úplně. Aktinolit zaujímá více nežli třetinu horniny. 

 Hypersthen. Akcess. spinel. U Latzenhofu hornina jest železem velmi 

 chudá a přibírá u Fellingu také bronzit.') 



Nemálo povšimnutí hodný jsou články od E. Dathe,'*) Kal- 

 kowského,^) R. B. Hare,®) Bonneye, Williamse, Cossy, 

 Sterry Hunta, Taramelliho, Lottiho a j. mnohých. 



Pozorování vývojezpytná. 



Serpentin vyvíjí se, jak známo, působením atmosferilií z ne- 

 rostův a hornin, bohatých magnesiem. Voda, kyselina uhličitá a 

 kyslík jsou hlavními činiteli celého pochodu. Nerosty a horniny, 

 přijímajíce tyto látky, zvětšují neustále objem svůj, tlak vnitřní roste 

 a způsobuje nové a nové trhliny, na nichž vždy více látek působících 

 může vnikati. 



^) H. Traube, Beitráge zur Kenatnis der Gabbro's, Amphibolite und 

 Serpentine des niederschlesischen Gebirges. Inaug. Diss. Greifswald 1884, p. 27—42, 

 11—13. 



2) Sitzungsber. der Wiener Akad. 1867, Bd. 56. 



3) Tamtéž jako předešle *) p. 327—336—352. 



*) E. Dathe: Olivinfels, Serpentine und Eklogite des sáchsischen Gra- 

 nulitgebietes. Neues Jabrbuch fiir Min. 1876 a doplněk tamtéž 1883 ve 2. sv. 



E. Dathe: Olivinfels, Amfibolit und Biotitgneis von Habendorf in Schle- 

 sien. Jahrb. d. kón. preuss. geol. Landesanstalt 1888, p. 309—328. 



^) E. Kalkowsky, Die Gneisformation des Eulengebirges. Leipzig 1878. 



*) R. B. Hare: Die Serpentin-Masse von Reichenstein und die darin vor- 

 kommenden Mineralien. Inaug. Diss. Breslau 1879. 



