o některých serpentinech západní Moravy. 29 



58-96«/o kaolinu žádá -SVO. . . 



. . 27-42 .... 46-5 



Ál,Ó, . 



. . 23-29 .... 39-5 



H^O . . 



. . 8-25 .... 14-0 





58-96»/o 100-0 



15-747o serpentinu žádá SiO^ . . 



. . 6-94 .... 44-1 



MgO . . 



. . 6-77 .... 43-0 



H^O . . 



. . 203 .... 12-9 





15-74«/o 100-0 



Zbytek : SiO^ . . . 59-82- 



-34-36 = 25-46«/o 



H^O . . . 10-50- 



-10-28 = 0.227o- 



Písek při plavení zbylý byl tekutinou Thoulet-ovou rozdělen 

 na díly. Z jedné tekutiny o specifické váze 3-206 vypadl jemný, až 

 velmi jemný písek, který sestával největším dílem ze chromitu s málo 

 přimíseným magnetitem, pak z cyanitu, granátu, enstatitu a rutilu. 



Chromit činí černá zrnka, která zhusta jeví vyvinutí oktaedrické, 

 častěji však jsou omezena nepravidelně. Jejich povrch jest drsný, 

 místem, zvláště na plochách lomu, lesknou se kovově. Magnetem 

 dalo se z nich vytáhnouti jen málo černých zrnek, která tudíž ná- 

 ležela přimísenému magnetitu. Koncentrovanou kyselinou solnou za 

 24 hodin na vodní lázni také jen zcela málo bylo rozpuštěno (ma- 

 gnetit), zbytek nedal se porušiti tou kyselinou. V perli fosforečné 

 obdržel jsem intensivní reakci na chrom a na železo. 



Cyanit lze snadno poznati dle habitu. Činí bezbarvá, místy 

 modravá zrnka, která mají dvojí velmi zřetelnou štěpnost. Pozorováním 

 optických vlastností bylo možno určení potvrditi. Zrnka jeví totiž 

 velkým dílem pleochroismus mezi bezbarvým a modravým, šikmosfi 

 zhášení činí na jedné ploše štěpné vůči té hraně, v níž obě štěpnosti 

 se stýkají, asi 30", a na téže ploše tímtéž směrem lze obdržeti v kon- 

 vergentním polarisovaném světle dvojosý obraz interferenční, jehož 

 2E větší jest nežli 112° (zorné pole mého mikroskopu). Optický 

 charakter jest negativní. Jsou to kousky štěpné a zrnka poněkud 

 okulacená, při tom ponejvíce jednoduchá individua, a jen málo dvojčat 

 dle obyčejného zákona. Uzavírají malá, černá, neprůhledná zrnéčka, 

 která častěji nepravidelně jsou ohraničena, sem a tam také šesti- 

 stranná a nezřídka žlutohnědým dvorkem lemována, i náleží nejspíše 

 leštěnci železnému. 



Granáty jsou plochami lomnými nepravidelně omezeny, bledě 

 červenavy a isotropní. 



Bezbarvá a zelenavě průhledná zrnka skelného lesku jsou rovno- 

 běžně ku podélné ose rýhována, velmi dobře dle skoro pravého úhlu 



