o některých Bcrpentinech západní Moravy. 31 



.skytují se mezi ním černá zrnka nul, která s boraxem dávají inten- 

 sivní reakci na chrom, a tudíž jsou chromitem. Maličko zrnek cya- 

 nitu, eustatitu, rutilu a granátu mají tytéž tvary, které jeví ve vedlejší 

 hlíno. I obsahuje magnesit tytéž uzavřeniny, jako hlína jej obklo- 

 pující. Malé, bledě zelenavé lístky, které taktéž v magnesitu při- 

 cházejí, třpytí se jako slída, prosvitají jenom a nepravidelně bývají 

 omezeny, pokládám dle jich habitu a dle chování se v polariso- 

 vaném světle za zvětralý pennin. Jsou téměř jednoosy, opticky ne- 

 gativní. 



Pozorování tato ukazují, že značnější vývoj magnesitu děl se 

 teprve po smísení se granulitu se serpentinem. Totéž platí o mořské 

 pěně, která s magnesitem přichází pospolu. Tím, že tato vyskytuje 

 se v nestejnorodé hlíně, naleziště její má jakousi podobnost na příklad 

 se známými nalezišti u Eskihi-Sher v Malé Asii a u Théb v Řecku, 

 kdež mořská pěna vyskytuje se podobně jakožto produkt zvětrání 

 serpentinu blízko něho v usazeninách hlinitých. 



Mořská pěna hrubšická, která byla známa mineralogům již před 

 sto lety,^) přichází v kusech nebo ve hlízách obyčejně jen velikosti 

 pěstě nebo něco větších, barvy bílé. Tyto jsou dílem plné, dílem 

 jeví dutiny a trhliny jakoby stažením vzniklé, nezřídka nalezneme 

 v jich nitru uzavřený křemen celist\ého slohu, jejž lze pojmenovati 

 rohovcem. Hmota mořské pěny jest velmi často promísena uhličitany, 

 pročež šumívá často, navlhčena byvši kyselinou solnou. Chemicky 

 zkoumal ji poslední dobou Max Tscherne.^) 



Morfologicky mořská pěna všeobecně bývá označována dílem 

 jakožto nerost celistvý, dílem jakožto vláknitý. Ehrenberg pozo- 

 roval roku 1836,^) že „mořská pěna a skalní kůže sestávají z velmi 

 jemných článkovitých nitek ohebných, které jsou více nebo méně 

 plsťnatě spolu propleteny," jejich články že jeví vždy stejnou délku. 

 Chester popisuje"*) vláknitou odrůdu mořské pěny, která vyskytuje 

 se na puklinách stříbrných bání v Utah, ale nepraví ničeho o jejích 

 vlastnostech mikroskopických. 



U Hrubšic nalezl jsem jenom celistvou odrůdu mořské pěny. 

 Škrabána dává bílý prášek, který za sucha jest neprůhledný, a v mi- 

 kroskopu činí často dojem, jako by byl složen z vláken. Uložen do 

 vody nebo do kanadského balsamu prosvitá a skýtá body, které jeví 



1) Hintze, Handbuch der Mineralogie. I. p. 812. 



^) Verhandl. d. k. k. geol. Reichsanstalt, 1892, Nr. 4. 



^) Berichte der k. Berl. Akad. der Wissensch. 1836, p. 85. 



*) Amer. Journal of Science and Artes, 3. série, 1877, p. 296. 



