o některých serpentinech západní Moravy. 39 



pseudophit aspoň částečně též ze prehnitu. Obsah kalcia ve prehnitu 

 jest nahrazen magnesií, kteráž pochází ze serpentinové horniny. 



Původ zdejších prehnitu dá se stopovati dále u Templštýna. 

 Tam vyskytují se ve zvětralém serpentinu pod amfibolitem, obsahujícím 

 živec, kusy podobného amfibolitu velké jako pěsť až i mnohem větší. 

 Malé bývají celé jako rozdrceny, větší nalezneme drobivé jenom na 

 kraji, vnitř jsou pevný. Takové kusy bývají často vroubeny hustou 

 korou, kteráž na lomu jeví šupinky chloritů. Živec těchto amfibolitů 

 náleží do řady andesin-labradoritové a zvětrává na prehnit slohu 

 mikroskopicky paprskovitě lupenatého. Protož jest matečným nero- 

 stem prehnitu hrubšického a pseudophitu původně také živec řady 

 andesin-labradoritové z horniny amfibolitické, z něhož oba se vy- 

 vinují, pseudophit pak aspoň částečně také, jak myslím, prostřednictvím 

 stadia prehnitového. 



Jak známo, vytvořuje se pseudophit v loži vápence u Plavná 

 (Plaben) blíže Budějovic také ze plagioklasů řady andesinové, jak 

 v. Drasche okázal,^) a podobně onen z lože vápencového u Čkyně 

 blíže Strakonic, jejž v. Zepharovich popsal,^) vzniká ze živců. 



Pseudophit ze hlízy anthophyllitové, jehož barva jest spíše oli,- 

 vově zelená, jeví se mikroskopicky jako agregát více stejnoměrný, 

 nikoli chvostnatý, neobsahuje žádných uzavřenin, i má nejspíše jiný 

 původ. Jak lze souditi, vznikl podobně jako serpentin rozkladem uza- 

 vřeného kusu horniny pyroxenové za přítomnosti náležitého množství 

 aluminia. 



Serpentin u Polanky 



blíže Mor. Krumlova pokročil ve svém vývoji celkem dále nežli hor- 

 nina hrubšická. Tvoří špinavé zelenou a zelenavě šedou hmotu, v níž 

 na lomných plochách lesknou se četná zrnka magnetitu. Hornina jest 

 tlakem zbřidličnatěla podobně jako rula, ze které vystupuje, směr 

 břidličnatosti má jz.-sv., úklon ku sz. až 50". Na puklinách vyskytují 

 se dílem chrysotil, metaxit a jiné magnesium obsahující produkty 

 rozkladu, dílem křemen, chalcedon a opál. 



Tenké výbrusy jsou v mikroskopu žlutavě průsvitný a jeví velmi 

 nestejné rozdělení sekundérního magnetitu. Čerstvých ještě zbytků pů- 

 vodních nerostů nebylo lze již nalézti vyjímaje idiomorfní zrnka mag- 

 netitu. Mezi kříženými nikoly objevuje se ponejvíce sloh mřížkový, 



1) Tschermak, Min. Mitth. 1873., p. 126. 

 =«) Ibidem, 1874, p. 8. 



