40 XVIII. Jindř. L. Barvíř 



vedle něho nestejně rozdělený sloh smyčkový, i chová se hovnina 

 tato analogicky jako hrubšická. Matečná hornina byla směs pyroxenů 

 s olivínem, pyroxeny pak byly, jak se nejvíce podobá, celkem allo- 

 triomorfně zrnitý. Mezi mřížkami lze sem a tam nalézti baštit, zvlá- 

 ště již trochu rozložený se strukturou jako pikrolitovou, kterýž doka- 

 zují, že serpentinisování dalo se zde týmže pochodem jak u Hrubšic. 



V jednom bastitu natrefil jsem uzavřeny ještě zřetelné stopy po malém 

 zrnku olivínovém, jak lze souditi dle šestistranných téměř obrysů 

 jedné partie serpentinu v něm vyvinuté se strukturou smyčkovou. 

 Velkých vtroušenin bastitových jsem neviděl, matečná hornina dle toho 

 nebyla hrubě porfyrickou. 



Lístky a vlákna serpentinu mají obyčejný habitus, lze zřetelně 

 pozorovati, že při téže tlouštce průřezy intensivněji zbarvené, tedy 

 železem bohatší, jeví vyšší barvy polarisační nežli slaběji zbarvené. 

 Nažloutlá barva horniny bývá často sesílena nahromaděním sekun- 

 dérních tečkovitých žlutých uzavřenin, které jsou průhledný a oka- 

 zují poměrně široké tmavé kraje následkem značného lomu světla. 

 Jsou to patrně látky železnaté, neboť provázejí špinavě hnědé, ač 

 obyč. neprůhledné hydroxydy železa. Mnohé zdají se činiti malounké 

 anisotropní hranoly s jehlanci a vyskytují se také ve skupinách, které 

 kolenovitým srostlicím rutilu nejsou nepodobny. Poněvadž dají se 

 rozpustiti kyselinou solnou, patří nejspíše ku hydroxydůra (gothit?). 



V jiných partiích serpentinu nalezneme ony ozdobné černé a neprů- 

 hledné tvary, které jsem v serpentinu hrubšickém pokládal za srostlice 

 a skupiny černého, železo obsahujícího rutilu. Pokrýval jsem jeden 

 výbrus několikráte po dva dny studenou koncentrovanou kyselinou 

 solnou a potom zahříval s touže kyselinou několik hodin na vodní 

 lázni, ale skupiny ty nedaly se rozpustiti. Tím získal dřívější výklad 

 na pravděpodobnosti. 



Serpentin u Zňátek (jz. od Náměště n. O.) 



U Zňátek serpentin vyskytuje se severně a severozápadně ode 

 vsi v souvislosti s amfibolitem. Poslední nebyl na geologické mapě 

 zaznamenán, vyniká ovšem jen málo na den. Hornina serpentinová 

 tvoří lože ve granulitu a v rule, lze pak ji jenom málo sledovati do 

 hloubky. Jest zbřidličnatěla směrem v.-z. a dílem sv.-jz., úklon má 

 velmi přílaý, téměř svislý. Týž směr lze sledovati také ve granulitu, 

 kterýž na hranici jest zase velmi rozpukán a přijímaje sekundérní 

 magnesiovou slídu nabývá vzhledu rulovitého. Pozoruhodné jest, že 



