o některých serpentinech západní Moravy. 4X 



ve granulitu tom vyskytují se nápadně hojné pegmatity turmalín ob- 

 sahující, který dává s kazivcem a kyselým sírauem draselnatým re- 

 akci na bor. 



Velmi dobře lze serpentin a produkty jeho rozkladu studovati 

 v zářezu pod samou vsí Zňátkarai směrem ku Náměšti. Jeví jiné 

 tony barevné nežli serpentin hrubšický. Pokud Čerstvý, jest zbarven 

 hnědě, často do červena, zdoben světlejšími skvrnami nebo buňkovi- 

 tými kresbami, kompaktní a rýpe bez obtíží kazivec. Větráním barva 

 červenohnědá přechází ve tmavozelenou, později ve bledězelenou, až 

 posléze zmizí docela a hornina stane se bělavou. Zbarvení pochází 

 patrně od rud železných, neboť perle fosforečná dává s látkou hnědých 

 kusův intensivní reakci na železo. V hornině nalezneme často zele- 

 navé lístky penninu vyvinuty, mimo to obyčejně 1 — 2 mm. dlouhé 

 zbytky původních nerostů, z nichžto vynikají Evláště zrnka granátová. 

 Tato jsou červena, často tmavě hyacintově neb i krvavě, obyčejné 

 nepravidelných tvarův a vroubena šedavou nebo nahnědlou korou, 

 kolmo ku povrchu rýhovanou, zřídka dosahují velikosti 4—5 mm. 

 a jen výminkou 7—8 mm., tu pak kůra se ztrácí a granáty mají 

 tvar téměř idiomorfní. Obsahujíce hojně magnesie a aluminium ná- 

 ležejí ku pyropům. Mnohé kusy serpentinu řezány byvše, mají vzhled 

 mramoru. 



Mikroskopem lze spatřiti ve výbrusech z čerstvých kusů tka- 

 nivo serpentinové obyčejně jemné struktury, dílem mřížkové, dílem 

 smyčkové, které vůči serpentinu hrubšickému nejeví obyčejně žádných 

 morfologických zvláštností. Rudy, železné velkým dílem mají barvu 

 červenohnědou a spůsobují červenohnědé zbarvení celé horniny. Kde 

 přijaly ještě více vody, stávají se žlutými a činí na serpentinu žilky 

 a kresby této barvy. Průřezy penninů zvedají se v obyčejném světle 

 následkem většího lomu světla výše reliéfem nežli serpentin a jsou 

 skoro bezbarvé. V polarisovaném světle mezi kříženými nikoly lze je 

 podle dvojlomu od bezbarvých lupénků serpentinu sotva rozeznati: 

 bezbarvý serpentin i zde jeví patrně menší dvojlom nežli zbarvený. 

 Také v nich nalezneme sekundérní rudy železné vyloučeny a sice ve 

 krátkých a tenkých vrstvách mezi lupénky. Vedle ojedinělých penninů, 

 které naskytují se roztroušeny sem a tam, tvoří se hojnější více po- 

 hromadě v malých žilkách a hromádkách, jak se podobá, následkem 

 nahromaděním aluminia v roztoku silikátu magnesiového. Kde jsou 

 železem žlutavě zbarveny, mají značně větší dvojlom. 



Vyvinují-li se však větší lupénky serpentinové, což děje se nejspíše 

 při volnější záměně látek, vznikají odrůdy serpentinu zvaného vzácným, 



